bet · G901AU13 · 1985-12-31 00:00:00 — Utskottet vill här klargöra att bör fatta beslulinnebärande ett direkt åläggande för alt i dessa frågor underordnasig regional-poliliska mål. Exempelvis bör en enhetstaxa för hela landettillämpas för datakommunikalionsljänsler. Från regionalpolifiska ulgångspunkterkan del finnas skäl att i vissa regioner tillämpa O-taxa, vilkel i viss månredan görs i malmfällskommunerna i . Men det är också viktigtall de investeringar som utförs för att klara överföringen av de storadatamängder som är aktuella görs på elt sätt som är lill fördel för deregionalpolitiskt mest känsliga delarna av landet. Annars finns en risk attförelag som har behov av väl utvecklad datakommunikation tvingas till storstadsområdena.Det anförda bör ges regeringen till känna. Motion A477 tillstyrks i denna del.Molion A472 synes i huvudsak tillgodosedd med vad som anförts. dels attUlskollels hemslällan under 7 borl ha följande lydelse; AU 1985/86: 13 7. beträffande och de regionalpolitiska målenalt ined bifall lill molion 1985/86; A477 yrkande 7 och med anledningav motion 1985/86; A472 yrkande 2 som sin mening ger regeringen lill känna vadutskottet anförl. Fortsatt omlokalisering av statlig verksamhet (mom.10) () och () anser dels all den del av ulskotiels yttrande som på s. 42börjar med "Regeringen har" och pä s. 43 slutar med "därföravslås" bon ha följande lydelse; Det kan först konstaleras att några verkliga försök allomlokalisera statlig verksamhet inle har gjorls under de senasle åren. Somframhålls i motion 1985/86; A405 är delta uppseendeväckande med hänsyn lill dekraftfulla uttalanden som gjordes i en socialdemokratisk partimolion våren1982.1 den sistnämnda motionen underströks att den statliga förvaltningen ärojämnt fördelad i landel med en koncentration till och att enfortlöpande prövning bör ske av lokaliseringen i samband med störteomorganisationer och när nya myndigheler inrättas. Särskill viktigt är del attpröva lokaliseringen av smärre nytillkommande nämnder o.d. som kan väntas växa.Ofta gör man felbedömningen alt låta dessa smärre organisationer - vanligen ikommitléform - fritt välja lokalisering, dvs. starta i Stockholmsregionen.Under senare år har ett flertal centrala myndigheler lokaliserats tillStockholmsregionen. Del flnns här anledning erinra om att centerpartietkonsekvent motsatt sig en sådan lokalisering, vilken strider mol riksdagenstidigare uttalande om vilka delar av landet som skall prioriteras i dessa fall.Det gäller skogslänen, sydöstra och . De initiativ i dessa frågor som tagils inomregeringskansliet gäller främst inrättande och aktivering av olikaarbetsgrupper och samordningsorgan. är helt otillräckligt om det intesamtidigt fastslås en högre ambitionsnivå samt klarare riktlinjer för detforlatia decenlraliseringsarbetet. Som påpekas i motion A405 finns det i dettasammanhang skäl att överväga om inle statliga myndigheter skall fä expanderaoch utvidga sina uppgifter endast om de är beredda att diskutera enomlokalisering av verksamheten eller delar av denna. Med tanke på de hinder iform av fördyrade kostnader och effektivitetsminskningar som brukar anföras somskäl mot utlokalisering skulle ett sådant krav kunna innebära enhämsko på den offentliga sektorns tillväxt. annal resulialinriklat initiativvore att som föreslås i motion A405 uttala klara regionalpolitiska riktlinjerför utformningen av besparingar inom den offentliga sektorn. Med anledning av det ovan anförda tillstyrks motion A405.Motionerna A420, A435 samt A496 får anses vara i huvudsak tillgodosedda med vadutskottet anfört. dels att utskolletshemställan under 10 bort ha följande lydelse; AU 1985/86: 13 10.beträffande fortsatt omlokalisering av statlig verksamhet att medbifall till molion 1985/86; A405 yrkandena 3 och 4 samt med avslag påmotionerna 1985/86; A420, 1985/86; A435 och 1985/86; A496 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anförl. Fortsatt omlokalisering av statlig verksamhet (mom.10 AndersG Högmark, och (alla m) anser alt den del avutskottets yttrande som på s. 42 börjar med "Regeringen har" och pås. 43 slutar med "därför avslås" bort ha följande lydelse: Detfinns inom flera arbetsgrupper med uppgifter inomdecentraliseringsomrädet. Regeringen har aviserat initiativ för aktivering avdessa och vidare bildat ytterligare organ en samordningsgrupp idecentraliseringsfrågor. Delväsenlliga är emellertid att klargöra efter vilka riktlinjer som arbetet medlokaliseringen av statlig verksamhet skall drivas. Enligt utskottetsuppfattning måste strävan till decentralisering i första hand underordna sig dekrav som verksamheten i sig ställer. Del innebär att omlokalisering av statligverksamhet ej bör komma i fråga då den föranleder ökade kostnader ocheffektivitetsförluster som inte uppvägs av klara samhällsekonomiska vinster. Samlidiglfinns det emellertid skäl alt bevaka de tendenser som beskrivs i molion A496 ommyndigheters benägenhet att vid en budgelätstramning slentrianmässigtkoncentrera sin regionala verksamhet till vissa orter. Utskottet ulgår frånatt regeringen uppmärksammar detta problem. Medhänvisning till det ovan anförda avslyrker ulskoltet motionerna A405, A420,A435 samt A496. Fortsatt omlokalisering av statlig verksamhet (mom.10 () och () anser att den del av utskottets yttrande sompå s. 42 börjar med "Regeringen har" och på s. 43 slutar med"därför avslås" bort ha följande lydelse; Regeringenhar genomfört eller aviserat vissa åtgärder som syftar lill att öka aktiviteten inom decentraliseringsomrädet. Det gäller främst inrättan de eller aktivering av olika arbetsgrupper inom . Detta bör självfallet ses som steg i rätt riktning. Det förtjänar emellertid alt påpekas att det inom funnits såväl elt regionalpolitiskt råd som en arbetsgrupp med särskilt ansvar för decentra liseringsfrågorna utan att della lett till några nämnvärda resultat beträffan de lokalisering av statlig verksamhet. Enligt utskottels mening är det därför angeläget all det genom bl. a. klarare riktlinjer skapas förutsättning ar för att dessa organ kan fungera som kraftfulla instrument för ett decent raliseringsarbete med konkreta resultat och i enlighel med 124 tidigare beslul i dennafråga. Ett annal initiativ som skulle ge en ökad tyngd AU 1985/86: 13 åtdecenlraliseringsarbetet vore inrättandet av den regionalpolitiska kommissionpå hög politisk nivå som utskottet förordat i det föregående med anledning avmolion A491 (fp, m, c). En sådan kommission skulle kunna la helt andra initiativinom detta område än de arbetsgrupper som finns. Mot denna bakgrundavstyrker utskottet motionerna A405, A420, A435 och A496. Flyttning av ytterligare delar av statistiskacentralbyrån (mom. 18) () och () anser delsalt den del av utskottets yttrande som på s. 44 börjar med "Avarbetsgruppens" och på s. 45 slutar med "sida" bortha följande lydelse; Somanförs i motion A446 kan den framlida tekniska ulvecklingen inomstatistikproduktionen få negativa effekter för sysselsättningen i . Dellautvecklas närmare i en rapport från en särskild arbetsgrupp. Enliglstatskontorets samrådsytlrande i rapporten kommer den dalabehandlingen,som i stor utsträckning är förlagd till , alt minska kraftigt under denärmasle tio åren. Det förhållandet att verksamheten i till slor delbestår av den typ av arbele som den nya tekniken kommer att förändra ingerfarhågor . De negativa tendenser som kan skönjas försysselsättningen vid i måste därför aktivtmotverkas. Elt initiativ till utredning om möjligheterna att flytta ytteriigaredelar av till i enlighel med vad som anförs imotion A446 är därför synneriigen väl motiverat. Mol denna bakgrund tillstyrkerutskottet motion A446. delsatt utskottets hemslällan under 18 bort ha följande lydelse; 18.beträffande y/w/« av ytterligare delar av alt med bifalltill molion 1985/86; A446 yrkande 1 som sin mening ger regeringen lill kännavad ulskoltet anförl. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder förlångtidsarbetslösa i storstadsområdena (mom. 20) BörjeHörnlund (c) och () anser delsall den del av ulskollels yttrande pä s. 45 som börjar med "Ulskotletkan" och slutar med "ytteriigare åtgärd" bort ha följandelydelse: Densnabba befolkningskoncentrationen till storstadsområdena har som tidigare berörts lett till omfattande ulslagning från arbetsmarknaden. Detta visar sig i alt andelen långlidsarbetslösa är hög trots del som en följd av konjunkturutvecklingen förbättrade arbetsmarknadsläget. Som föreslås i motion A405 (c) måste särskilda insalser sättas in för att komma till rätta med dessa svårigheter. bör därför enligt vad som föreslås i 125 motionenbegära att regeringen återkommer med förslag lill ålgärder för AU 1985/86:13' storstadsområdenas långstidsarbelslösa. Del är bättre alt dessa människorhjälps in på arbetsmarknaden än all ungdomar i andra delar av landet stimulerasatt flytta till detta område. dels alt utskotiets hemställan under 20 bort ha följandelydelse; 20. beträffande arbetsmarknadspolitiska åtgärder förlångtidsarbetslösa i storstadsområdena attriksdagen med bifall lill motion 1985/86: A405 yrkande 20 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Befolkningsmål för länen (mom. 21) () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 46 som börjarmed "När del" och slutar med "avstyrks sålunda" borl haföljande lydelse; Som utskottet utvecklat närmare i det föregående har denbalanserade regionala utveckling som rådde under slutet av 1970-lalet och ibörjan rubbals på ett allvarligt sätt. Del fordras därför enomläggning av politiken så att den regionala balansen kan återupprättas. Fördetta krävs åtgärder inom en rad politikomräden - vid sidan av de traditionellaregionalpolitiska åtgärderna. Utskottet tillstyrker kravet i molion 1985/86;A405 (c) att befolkningsmål skall anges avseende för de olika länen.Befolkningstalen skall vara en klar markering av den regionalpolitiskaviljeinriktningen. Åtgärder skall dessutom vidtas för all nå de uppsatta målen. I det beslut som tog (AU 1984/85: 13)ingick inte några mål för befolkningsutvecklingen, vilkel lett lill osäkerhetom regionernas utvecklingsmöjligheter och om samhällets vilja att utvecklaolika orter och regioner. Den myckel oroande utveckling som sker innebär attsådana mål med del snaraste måste sättas upp. Dessa befolkningsmål skall angevilkel befolkningsunderlag som är nödvändigt för att en viss regionsförutsättningar till ulveckling skall kunna tas till vara och utgöra eltriktmärke för samhällets insatser. Som utgångspunkt skall gälla de planeringslal som ladesfast beslut om regionalpolitiken. Utskottet vill här påpeka att dendåvarande socialdemokratiska oppositionen vid det tillfället föreslog attmålsättningen för skulle ligga 20000 invånare övermiltenregeringens förslag för . Delta är del enda område inomregionalpolitiken där socialdemokraterna i regeringsställning mer än väluppfyllt den regionalpolitik som man förordade i oppositionsställning. För alt motverka den befolkningskoncentration som skerbör målsättningen för storstädernas ulveckling vara att deras andelar avbefolkningen i landet långsiktigt hålls oförändrade samt att inflyttning skallske till de områden som är mest drabbade av avfolkningen. Inom dessa ramarmåste sedan länsstyrelsernas planering inriktas på att det blir inomregionalbalans i länen. Riksdagenbör begära att regeringen skyndsamt lägger fram förslag om 126 befolkningsmålenligt dessa riktlinjer. dels alt utskottetshemslällan under 21 borl ha följande lydelse; AU 1985/86: 13 21.belräffande befolkningsmål för länen att med bifall lill molion1985/86: A405 yrkandena 5 och 6 som sin mening ger regeringen till känna vadulskoltet anfört. Utvecklingsprogram för landsbygden (mom. 23) BörjeHörnlund (c) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 47 som börjar med "Begreppetlandsbygd" och sluiar med "av " bort ha följandelydelse: Densnabba och ensidiga folkomflyttningen drabbar särskill hårtglesbygden och de mindre orterna, dvs. Denna har redan iutgångsläget en myckel svår situation genom den stora utflyttning som tidigareägt rum , bl. a. som en följd av storleksrationaliseringeninom jord- och skogsbruket. Ulvecklingen inom de areella näringarna har också ihög grad påverkal andra sektorer på landsbygden och dess tätorter, t. ex.kommersiell service, kommunikationer och utbildning. Dessvårte har landsbygdens problem och framtidsfrågor behandlats endasl sporadiskteller inte alls i samhällsarbetet. Samhällsplaneringen, som lill slor del ärsektororienterad, lar liten eller ingen hänsyn till de speciella förhållandensom råder på landsbygden. Således tar l.ex. den närings-, bostads- ellerulbildningspoliliska planeringen inte hänsyn till behovet av en posilivbefolkningsutveckling på landsbygden. Inle heller beaktas behovel avhushållning med natur och uthållig användning av resurser. Förall kunna skapa en levande landsbygd behövs en bättre utvecklad samverkanmellan olika samhällssektorer och planeringsinsatser. Det måste finnas enhelhetssyn för landsbygden. Därvid måste även bosättning, bebyggelse, infrastrukturoch näringsliv av annat slag än de areella näringarna beaktas. Motdenna bakgrund föreslås i motion 1985/86: A405 (c) att tar iniiialivtill ell ulvecklingsprogram för landsbygden. Målsättningen med della programskall vara alt forma en strategi för en levande landsbygd. Enlevande landsbygd har betydelse för långt fler än dem som är direkt engageradei de areella näringarna. Det gäller alla som är bosatta på landsbygden men ävenförorternas befolkning. Ett stabilt landsbygdssamhälle omfattar såväl glesbygdsom småorter och bärs upp av del sociala och kulturella nätverk som formasgenom alla landsbygdsinvånare. Del finns ett stort antal tälorlskommuner somför sin utveckling är starkt beroende av ett stabilt näringsliv, bl. a. i de areelladelarna, inom den omgivande landsbygden. Utskottettillstyrker förslaget i motion A405 att elt utvecklingsprogram enligt dessa riktlinjer skall tas fram . Härigenom tillgodoses också motion A470 och i huvudsak även motion A438. Regeringen bör uppdra ät glesbygdsdelegationen att lägga fram det förordade programmet. Detta bör ges regeringen till känna. dels allulskollels hemställan under 23 bort ha följande lydelse; AU 1985/86: 13 23. beträffande utvecklingsprogram för landsbygden attriksdagen med bifall lill motionerna 1985/86; A405 yrkande 10 och 1985/86: A470samt med anledning av motion 1985/86; A438 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ulskoltet anförl. Utvecklingsprogram för landsbygden (mom. 23 - motiveringen) Änders G Högmark, och (alla m) anser att den del av utskotiets yttrande på s. 47 som börjar med"Begreppet landsbygd" och slutar med "av " bortha följande lydelse: Landsbygdens många problem kan i myckel hög ulslräckninghänföras lill den socialdemokratiska regeringens centraliseringspolitik. Denkraftiga expansionen av den offentliga seklorn och dess service har indirektkommit all bli en belastning för landsbygdsbefolkningen. De dyra ochlikrik-lade lösningarna på serviceproblemen kan inte i samma utsträckning utnyttjasav människor som lever utanför tätorterna. Likriktningslänkandel har hindratsmäskaliga alternativ i offentlig regi. Privata alternativ har omöjliggjortsgenom de offentliga monopolen och de höga skatterna. Men effekterna av denna politik sträcker sig längre. Denlåga tilltron lill och den ringa respekten för det enskilda initiativet och denprivata äganderätten har tyvärr fåll prägla lagstiftningen kring jord- ochskogsbruket. De många restriktionerna och den solidariska lönepolitiken samtden omfattande arbetsrättslagsfiftningen har varit speciellt svåra fördemindre förelagen alt bära. Härigenom har mänga arbetstillfällen gåttförlorade, vilket drabbat landsbygden härdare än samhället i övrigt. Del är genom all öka människors frihet - all skapa utrymmeför enskilda initiativ - som en levande landsbygd kan skapas. Människors rättall slå sig ned och söka försörjning där de själva önskar måsle respekteras.Del fria initiativet och landsbygdens rika möjligheter lill ulveckling skallinte undervärderas ulan i stället stimuleras lill utnyttjande. Ett belydande anlal förslag som syftar till en sådanförändring av samhällel har lagts fram av moderata samlingspartiet ochbehandlas i andra sammanhang. Molion A438 är därmed tillgodosedd. Detta gälleri huvudsak också motionerna A405 och A470. De regionalpolitiska medlens allmänna utformning (mom. 24) , och (allam) anser dels all den del av utskottels yttrande som på s. 48börjar med "beslöt" och pä s. 49 slutar med "detanförda" bort ha följande lydelse; Utskottet vill först stryka under vad som anförs i motionA48I, all en grundförutsättning för att nå de regionalpolifiska målen är en väl avvägd ekonomisk politik. All erfarenhet visar nämligen all de svagaste regionerna ijs drabbas hårdast videkonomisk stagnation och tillbakagång. De viktigaste AU 1985/86: 13åtgärderna för att skapa en balanserad regional utveckling måste syfta lill attfrämja de välslåndsskapande krafterna i näringslivet. Offentliga insatser kanaldrig i längden bära upp ulveckling och sysselsättning i en region. Tyngdpunkteni de åtgärder som måste vidtas för all stimulera den regionala utvecklingenligger inom skattepolitiken, arbetsmarknadspolitiken, utbildningspolitiken ochjord- och skogsbrukspolitiken. Deslöd till näringslivet som i övrigt behövs för att främja den regionala utvecklingenbör vara generellt verkande. Sådana medel har den fördelen att de bättre än deselektiva insatserna stämmer överens med marknadsekonomins sätt att fungera.De ger en prispåverkan som lätt kan uppfattas av alla förelag och påverkardärmed deras underlag för beslut om verksamheters omfattning och inriktning.En fördel är dessutom att de generella medlen är lätta att administrera samlalt de leder lill en mindre snedvridning av konkurrensen än selektivaåtgärder. Grundläggande för de generellt verkande medlen är alltså all deändrar förutsättningarna för näringslivets utveckling i en region. Inomvissa delar av landel finns emellertid sådana regionala handikapp att selektivainsatser bör ifrågakomma. Delär angeläget att så långt det är möjligl renodla och förenkla dessa stödformer.Ett system med riskgarantilån, enligt vad som föreslås i den moderata motionenA481, skulle vara ett aklivt steg i denna riktning. Riskgarantilånen skulle hasom främsta uppgift alt "läcka av" regionalt betingade"överrisker" utöver de strikt kommersiella, vilka bankerna skall ståför. Lånen skall så långt det är möjligl handläggas på regional nivå - ihuvudsak enligt de beloppsgränser som gäller för lokaliseringsbidragen. Denregionala nivåns roll markeras också av den vikt moderata samlingspartietfäster vid del s. k. samlade länsanslagel, vilket förordas bli höjt till 550milj. Genom denna anslagsform stärks den regionala nivåns handlingskraft,samfidigt som man effektivare kan utnyttja lokala och regionalautvecklingsmöjligheter som man bäst kan överblicka från denna beslutsnivå. Medden inriktning av stödåtgärderna som här har föreslagits, med tillstyrkan avmolion A481, tillgodoses även molion A473 som inte bör föranleda någonytterligare ålgärd. delsatt utskottets hemställan under 24 bort ha följande lydelse: 24.beträffande de regionalpolitiska medlens allmänna utformning att med bifalltill motion 1985/86; A481 yrkande 2 samt med avslag på motion 1985/86; A473yrkande 1 i motsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. 9 I985/8Ö. Deregionalpolitiska medlens allmänna utformning AU 1985/86:13 (mom. 24) () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som pä s. 48börjar med "beslöt" och på s. 49 slutar med "detanförda" borl ha följande lydelse; Från början hade del regionalpolitiska slödel enbartselektiva inslag, dvs. slöd lämnades först efter prövning i varje enskilt fall.Efter hand har stöd med mera generellt verkande drag införts. Exempel härpå ärtransportstödet, sysselsätlningsslödet och nedsättningen av socialavgifternasom beslutades . Generellt verkande stöd syftar till att göra förutsättningarnaför näringslivels ulveckling mer likartade i olika delar av landet. Somframhålls i molion A473 bör del regionalpolitiska stödet göras i högre gradgenerellt verkande. De generellt verkande medlen förbättrar förutsättningarnaför näringslivet på ett sätt som lätt kan uppfattas av alla företag ochpåverkar därmed deras underlag för beslut om verksamheters omfattning ochinriktning. En annan fördel med dessa medel är att de är lätta all administrera. Grundläggande för de generellt verkande medlen är alltsåall de ändrar förutsättningarna för näringslivels ulveckling i en region. Meninom slora delar av värt land är näringslivet inle ännu så väl utvecklat alldet i sådan grad kan dra nytta av de fördelar som de generella medlen ger allsysselsättningsproblemen därigenom löses. Selekliva ålgärder behövs därförenligl utskottets mening under överskådlig lid. Det finns här anledning påpekaalt de två typerna av medel inte bör ses som varandras motsatser utan somkomplement lill varandra. Samlidigl vill utskottet i likhet med molion A473framhålla vikten av all nuvarande stödformer förenklas så myckel som möjliglsaml att sådana stödformer undviks som förutsätter långtgående förhandlingarmellan företagen och staten. Ulskotlet tillstyrker motion A473 i denna del.Molion A48I blir i huvudsak fillgodosedd med vad som anförts. dels att utskottets hemställan under 24 bort ha följandelydelse; 24. beträffande de regionalpolitiska medlens allmännautformning attriksdagen med bifall lill motion 1985/86: A473 yrkande 1 i motsvarande del ochmed avslag på mofion 1985/86; Ä481 yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Differentierad statsskatt som regionalpolitisktmedel (mom. 26 - motiveringen) , och (alla m) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 49 börjar med"Differentiering av" och på s. 50 sluiar med "tillriskkapital" bort ha följande lydelse: Utskottet har i det föregående med anledning avmolionsförslag från moderata samlingspartiet pekat på viklen av att skapa allmänekonomiska 130 förutsättningarför en bättre regional utveckling. En av de viktigaste åtgär- AU 1985/86: 13derna med det syftet är alt sänka skattetrycket. Moderata samlingspartiet hardärför bl. a. föreslagit att marginalskatterna skall sänkas till för deflesta hellidsarbelande. Del är ulskollels uppfattning att vid en beskattningpä den nivån kommer problemen med att rekrytera kvalificerad arbetskraft sompåtalas i molion A464 att bli mindre. Troligt är dock att vissa av dessaproblem kommer att kvarslå för orter och regioner med mindre väl utveckladarbetsmarknad. Mol denna bakgrund kan det därför, utöver generella sänkningarav marginalskatten, som ovan omtalats, finnas skäl att låta enregionalpolifiskt betingad differentiering av statsskatten bli föremål föröverväganden i en samlad översyn av regionalpolitiken. Motionen behöver därför inteföranleda någon ytterligare ålgärd från sida. Lokaliseringssamrådel (mom. 28) , och (alla m) anser dels all den del av utskottels yttrande på s. 50 sombörjar med "Syftet med" och slutar med "av " borlha följande lydelse; Del formaliserade lokaliseringssamrådel har varitlill föga hjälp för områden som har regionalpolitiska problem och är dessutomenligl utskottets mening elt inslag i medelsarsenalen som kan verka hämmande pånäringslivels ulveckling. Härtill kommer alt utskottet av principiella skälfinner del olämpligt med ett syslem som ger möjlighet för regeringen all ivingain företag i till innehållet ospecificerade överläggningar. Regering ochriksdag skall styra näringslivet genom generella lagar och förordningar, integenom "påtryckningar". En enligl utskottets mening olyckligtillämpning av samrådet skedde vid besluten om lokalisering av bilfabriker tillUddevalla och och som resulterade i alt de inblandade företagen fickbidrag på en helt oacceptabel nivå. Vill regeringen eller ämbetsverken ha överläggningar medföretagen kan detta ske utan denna typ av formaliserat lokaliseringssamråd. Delnuvarande systemet bör därför avskaffas.