bet · G901UU15 · 1985-12-31 00:00:00 — Vpk-motion U240 motsätter sig all biståndsmedel användsför handelskrediter och yrkar därför avslag på propositionens medelsförslag.Invändningar mot den föreslagna tilldelningen lill u-krediler framförs också imolion U232, Utskottet har under avsnillet om anslagsutveckling berörtfrågan om anslagens storlek i förhållande lill utnyttjade medel saml kommenterat förslägel alt återföra en del av reservationsmedlen under bl, a, u-kreditpos- ten till statsverket. Därvid har även motsvarande synpunkter i molion 232 100 behandlats.Som framgår därav delar utskottet åsikten att det är olyckligt UU 1985/86:, 15om mycket slora reservationer byggs upp under nägon post. Enligt informationerutskottet inhämtat under ärendebehandlingen gör emellertid BITS och regeringenbedömningen att anslagsposten för u-krediter kommer alt utnyttjas mer underkommande budgetär än vad som varil fallet, Utskottel anser därför attett betydande tillskott av medel för u-kre-dilgivning är motiverat. Under utskottsavsnillet om utvecklingssamarbete genom SIDAföreslär utskottel alt anslagsposten för bistånd genom enskilda organisationerhöjs med 25 milj. kr. utöver regeringens förslag. Utskottet finner det rimligtmed en motsvarande sänkning av propositionens förslag lill medelsram föru-krediler och föreslår därför atl anslagsposten uppgår lill 475 milj, kr. Med hänvisning härtill avstyrks yrkande 8 i motion U2II(fp) och yrkande 18 i motion U212 (m). Yrkande 15 i molion U240 (vpk) avstyrks med hänvisninglill vad utskottet i inledningen till detta avsnitt anfört om u-kredilernasbisländspolitiska motivering och inriktning. beslutade att grundkapitalskulle höjas från 100 milj, kr, till 250 milj. kr. Första steget i dennahöjning ägde rum innevarande budgetår, då en påfyllnad skedde med 25 milj, kr.I föreliggande proposition föreslås en höjning med ytterligare 40 milj, kr,varefter grundkapitalet skulle uppgå lill 165 milj, kr, I molion U211 (fp) föreslås nu alt höjningen nästkommandebudgetär i stället bör bli 75 milj, kr, och all skall uttala sig tillförmän för en höjning med 50 milj, kr, /88, så atl mälet för denpågående kapilalpåfyllnaden nås det budgetåret, 1 propositionen föreslås en uppbyggnadav kapital i en något långsammare takt med hänsyn till denuppskattning som kan göras av fondens framlida medelsbehov och övriga anspråkpå biständsanslagen. Utskottet har för sin del ingen avvikande bedömning och avstyrkerdärför yrkande 6 i motion U211, I molion U218 (m) yrkande 6 föreslås atl det statligaorganet för slöd ät u-landsimporl lill , IMPOD, ges en närmareanknytning lill . Enligt vad utskottet erfarit sker redan ell nära samarbetemellan IMPOD och . Förbundet är sålunda representerat iIMPOD:s styrelse. De praktiska fördelarna av nära samverkan bör kunna uppnåshärigenom. Till detta kommer den principiella synpunkten atl IMPOD ärett organ med uppgifter inom det bisländspolitiska området. Det bör därförenligt utskottets mening inle knytas till , Yrkande 6 i molionU2I8 avstyrks därför. Stöd till länder med betalningsbalansproblem - I förra årets budgetproposition föreslog regeringen attett särskilt betal ningsbalansslöd skulle kunna utgå till programländer för svenskt bistånd. Förslaget bifölls av , och ell belopp av 400 milj, kr, avsattes för ändamålet. Stödet skulle avse biståndsprövade skulder lill , i första '01 hand svenska staten, SIDAoch BITS har sedermera till regeringen inkom- UU 1985/86: 15 mit medframställningar om stödåtgärder för vissa programländer inom ramen för hittillsanvisade medel. Regeringen avser att fatta beslut om dessa framställningarunder våren. Delstöd till länder med akuta belalningsbalansproblem som regeringen föreslår iden nu föreliggande propositionen har en annan inriktning. Avsikten är alt detskall användas inom ramen för internationellt samordnade aktioner lill förmånför de fattigaste . Partimotionernafrån (m), (fp) och (vpk) motsätter sig förslaget. Motion U218 (m) gör det medmotiveringen alt regeringen borde ha presenterat en grundligare utredning innandenna nya stödform infördes. Eftersom det fortfarande finns medel kvar underanslagsposten behöver inga nya medel tillskjutas förrän resultatet averforderliga internationella diskussioner på skuldområdel föreligger, Ifp-molion U211 anförs atl , i linje med den s.k, Ullstengrup-pensförslag, bör verka för internationella initiativ till skuldlätlnader i defattigaste . Detta skulle kunna ske i form av betalningsbalansstödtill de av mottagarländer som själva genomför anpassningsprogram.Sådant valutastöd kan lämpligen knytas till överenskommelser med Världsbankenoch Valutafonden, anser motionärerna. Det i motionen föreslagna anslaget förSärskilda projekt kan användas för bl, a, detta slag av insatser. Innevarandeårs betalningsbalansstöd har fått en utformning som motionärerna motsatte sigredan när det infördes. De medel som anslagils till ändamålet bedöms dessutomräcka även för nästa budgetårs behov. Därför avstyrker motion U211 regeringensförslag, Åvenvpk-motionen motsätter sig betalningsbalansslödel, men inte ovillkorligt.Motionärerna begär en närmare redovisning av betalningsbalansstödetsutformning innan beslut fattas av . Åven i motion U232 framförs vissainvändningar mot det beslutade betalningsbalansslödel. Riksdagenbör understryka vikten av internationellt samordnade åtgärder förskuldlätlnader, anser motionärerna, U-ländernassamlade utlandsskuld uppgick efter den förstaoljeprisuppgången till , beräknas skuldbördan uppgåtill ca . Fördelningen mellan olika är mycketojämn, och vissa länder i står för den ojämföriigtstörsta delen av skulden. De afrikanska länderna är mindre skuldsatta, bl, a.beroende på att de inle varit kredilvärdiga, Å andra sidan tillhör deafrikanska länderna de fattigaste; deras skuldsättning sedd i relation tillexportintäkterna är myckel betungande, 1 fråga om är det regeringar ochoffentliga institutioner som står för huvuddelen av utlåningen; gentemotLatinamerika har privatbankerna de största fordringarna. andel avu-ländernas totala skuldsättning uppskattas till en procent, dvs. en relativtliten andel. Skuldkrisenhar blivit särskilt dramatisk , Etl trettiotal harsedan år 1983 begärt omförhandling av sina skulder. Dessa länder svarar fördrygt hälften av totala skuld, U-länderi akut skuldkris har som regel vänt sig lill () för bistånd, I en uppgörelse med IMF åtar sig gälde- '02 närslandet att genomföraen ekonomisk strukturanpassning, ofta genom UU 1985/86: 15 åtstramningsåtgärderav olika slag. På begäran av gäldenärslandel kan förhandlingar omskuldkonsolidering inledas. Dessa förhandlingar förs inom den s, k.Parisklubben när det gäller offentliga skulder och inom förprivata skulder. Konsolideringsförhandlingarna förs ofta parallellt medförhandlingarna inom IMF, U-ländernahävdar som regel att i- och har ett gemensamt ansvar för skuldfrågan.Överenskommelser med IMF och skuldkonsolideringar är därför inte tillräckligt,I stället har riktats krav på generella åtgärder av typen skuldavskrivningar,ökat resursflöde till i form av investeringar och bistånd,förbättrade handelsvillkor, ökat tillträde till i-landsmarknaderna, speciellavillkor för de fattigaste m. m. Önskemål av detta slag har bl, a,lagts fram av de alliansfria staterna senast vid ett utrikesminislermöte iAngola , PartimotionU240 från vpk fäster uppmärksamheten på dessa tankegångar och föreslår att dealliansfria staternas krav skall ges svenskt stöd. I-ländernahar i allmänhet förordat lösningar som tar sin utgångspunkt i förhållandena ivarje enskilt fall och i vilka IMF och skuldkonsoliderings-förhandlingar spelaten viktig roll. Generella åtgärder såsom allmänna skuldavskrivningar harvanligen avvisats av i-landsgruppen, Etl viktigt avsteg från den linjen gjordesdock då etl stort anlal i-länder på svenskt initiativgick med pä atl skriva av sina biståndskrediler till de minst utveckladeu-länderna. Underden har den internationella debatten om åtgärder mot skuldkrisen intensifierats.De alliansfria staterna har som nämnts ovan framlagt ett delvis långtgåendeförslag. Vid i presenterade denamerikanske finansministern en plan som främst tar sikte påmedelinkomstländerna och som förespråkar strukturella åtgärder för att främjatillväxten och bromsa inflationen, fortsall central roll för IMF, ökad utlåningfrän de multilaterala utvecklingsbankerna och ökad utlåning från de privatabankerna, Bakerplanen innehåller också ett avsnitt som särskilt riktar sig tillde fattigaste och som bl. a, innebär ett samarbete mellan IMF ochVärldsbanken för strukturstöd till i första hand de afrikanska staterna söderom , Enytterligare plan som lar sikte på de fattigaste länderna har utarbetats av engrupp under ledning. Planen innehåller bl, a, ekonomisk-politiskaåtgärder i , förslag om skuldavskrivningar, mora-torier ochomförhandling av vissa län till fördelaktigare villkor. Detär enligt utskottets mening mycket tillfredsställande att medveten heten om skuldkrisens allvar ökat och alt allt fler i-länder, däribland även de ekonomiskt mest betydande, betonar behovet av sam fällda långsikliga åtgärder. Skuldkrisen är en gemensam angelägenhet. Fortsatt ekonomisk tillväxt - såväl i i-länderna som i - är avgörande för möjligheterna att lindra skuldkrisen. Många , där ibland även svårt skuldtyngda, har förutsättningar för tillväxt särskilt om de kan dra nytta av en allmän konjunkturuppgång i världen. En fri handel är av stor betydelse i detta sammanhang. Det är därför väsentligt att nya GATT-förhandlingar om fortsatt avveckling av handelshinder kommer till 103 Åven om tyngdpunkten förskjutits mot ökad betoning avtillväxt kom- UU 1985/86: 15 mer många att ha behov avomslruktureringsprogram och bistånd i samband därmed. IMF kommer även framgentatt ha en viktig roll att spela. Kravet på anpassning får dock inte drivas öyergränsen för vad som är politiskt och praktiskt rimligt i de fattigasteländerna. Det finns enligt utskottets mening anledning att välkomna förslagenall och - i samarbete med IMF - skall spela en mer akliv rollpå skuldområdel. Deras uppgift är inle alt medverka till ökade krav pååtstramning utan till mjukare lånevillkor och lill finansiering av sådanaprojekt som har utsikter alt stärka egna försörjningsmöjligheter. Enligt utskottets mening förtjänar Bakerplanen en fördjupadanalys. Det är särskilt betydelsefullt att det i planen görs en åtskillnadmellan fattigare och de något bättre ställda , ÅvenUllslen-planen är, såsom framhålls i fp-molionen, ell uttryck för all de minstutvecklade ländernas skuldsituation kräver särskilda, på dem inriktadeinsatser, ytterligare initiativ för inlernationelll samordnadeoch långsiktiga åtgärder mol skuldkrisen togs vid nyligenavslutade möte i , där de nordiska finansministrarna gjorde eltgemensamt och brett upplagt uttalande i skuldfråj;an, innefattande åtgärder påflera skilda plan. Som tidigare redovisade siffror visar är u-ländernassammanlagda skuldsättning mycket stor, 1 förhållande därtill kan den i åretsbudget föreslagna nya anslagsposten förefalla obetydlig. Det är, som framgår avdel föregående, å andra sidan inle en uppgift enbart för den internationellabiståndspolitiken all komma till rätta med ell världsekonomiskl problem avdessa dimensioner, som därtill rör länder med vitt skilda förhållanden ochförutsättningar, Mol denna bakgrund är del enligt utskottets mening såmyckel angelägnare all del nu föreslagna svenska stödet lill länder medbetalningsbalansproblem ges en väl definierad och effektiv inriktning.Utskottet noterar atl del är avsett för de fattigaste länderna. Utskottetnoterar vidare all del i första hand skall användas för konkretabiståndsinsatser i samverkan med andra långivare och internalioneHabiståndsorgan. Som exempel nämns insatser för att förbättra villkoren vidskuldomförhandlingar, vilket ligger i linje med Ullstensplanen, Medlen börockså kunna användas för kompletterande biståndsinsatser i samband meduppgörelser inom ramen för del samarbete som skall etableras mellan IMF ochVärldsbanksgruppen, Utskottet har förståelse för atl del inte är möjligt allnärmare precisera användningen av medlen innan de internationella förhandlingarna på områ det fortskridit ytteriigare. För regeringens fortsatia överväganden vill ul skotlet emellertid erinra om vad som anfördes i förra årets betänkande och vad som alltjämt bör gälla, nämligen alt betalningsbalansslödel är bistånds poliliskl motiverat och alt.det skall underordnas de bisländspolitiska må len. Åtgärderna skall medföra en reell förbättring av mottagarländernas situation, ' Med vad utskottet sålunda anfört bör vissa av desynpunkter som framförs i fp-mötion U2II kunna tillgodoses och yrkande I i molion U240 104 (vpk) samlyrkande 1 i motion U232 få anses besvarade. Yrkande 7 i motion U211, yrkande 17 i molion U218 ochyrkandena 16 UU 1985/86: 15 och 17 i motion U240 avstyrks. Anslaget för Övriga u-landspolitiska insatser m. m. Till följd av vad som ovan anförts om medelsanvisning tillu-krediter, och betalningsbalansstöd föreslår utskottet med ändring avregeringens förslag etl anslag för Övriga u-landspolitiska insatser (C 8) av1083 milj. kr, /87, Yrkande 9 i motion U211 (fp) avstyrksföljaktligen. 1, belräffande M-Ared/re/- res. 54 (fp,c) att med avslag på motion 1985/86:U211, yrkande 8, mo- res. 55 (vpk) tion 1985/86:U212. yrkande 18 och molion 1985/86:U240, yrkande 15 samtmed ändring av budgetpropositionens förslag som medels ram för u-krediter för /87 godkänner ell belopp av 475 milj, kr,, 2, beträffandelandvalskriterier för u-krediter att avslår motion 1985/86:U233, 3, beträffandemedelsanvisning till res. 56 (fp) all avslår motion 1985/86:U211,yrkande 6, 4, belräffande//WPOZ) altriksdagen avslår motion 1985/86:U218, yrkande 6, 5, beträffande skuldkrisen och riktlinjer förbetalningsbalansstö det altriksdagen förklarar motion 1985/86:U232, yrkande 1 och molion 1985/86:U240,yrkande I, besvarade med vad utskottet anfört, 6, beträffande medelsanvisning tillbetalningsbalansslöd res.57 (m) att med avslag pä molion 1985/86:U211, yrkande 7, mo- res. 58 (fp) tion 1985/86:U218, yrkande 17 och motion I985/86:U240, yrkandena res. 59(vpk) 16 och17, som medelsram för betalningsbalansslöd /87 godkänner ett belopp av 400 milj. kr,, 7, att iövrigt godkänner de riktlinjer och bidrag som regeringen förordat ibudgetpropositionen under rubriken u-landspolitiska insatser m.m,, 8, att riksdagenmed avslag på motion 1985/86:U211, yrkande 9 samt med ändring avbudgetpropositionens förslag lill Övriga u-landspolitiska insatser m.m. /87 anvisar etl reservationsanslag av , Närvarande:Stig Alemyr (s), (), Axel (), Inge- UU 1985/86:15 mar (), (), (), BenglSilfverstrand (s), berg (s), (), (), (), (c), (),(vpk) och (). , (båda fp), och (båda c)anser delsatt den del av utskottets yttrande på s, 10 som börjar med "Utskottetbetraktar" och slutar med "i molion U234," bort ha följandelydelse: 1propositionen anförs atl biståndsvolymen för det kommande budgetåret svararmot en procent av BMl, Biståndsramen för nästa budgetår har emellertid delvisfinansierats genom atl 280 milj, kr, dras från innevarande års bisländsbudgel.Innebörden av denna operation är all regeringen på eget initiativ minskarinnevarande års av beslutade biståndsram så atl enprocentsmålel inteupprätthålls, Ellsådant förfarande kan utskottet inte acceptera. Avsikten medenpro-centsålagandet måste rimligtvis vara alt en procent av BNI inte baraanslås för bisländsändamäl utan också används för verksamhet i u-länderna.Detta kommer inte att kunna ske om tillstyrker regeringens förslag idetta avseende. Delfinns även av andra skäl anledning alt ifrågasätta om intentionerna bakom detsvenska enprocentsåtagandel upprätthållits . Utbetalningarnafrån biståndsanslagen har successivt sjunkit vilkel är ettoroande tecken på att anslagna belopp inte kommer till del. Exempelpå dåligt utnyttjade anslagsposter är de för u-krediler och förbetalningsbalansslöd. Denregelmässiga underskattningen av BNI-utvecklingen medför även om den äroavsiktlig i praktiken en urholkning av biståndsvolymen. Utskottetanser att regeringen bör företa en översyn av dessa frågor i syfte alt nå framtill att enprocentsnivån upprätthålls bättre och alt anslagna medel utnyttjaseffektivare. Meddel anförda tillstyrker utskottet förslagen i motion U2M (fp) och motion U2I2(c) i vad avser indragning till statsverket av 280 milj, kr, och vad som iövrigt anförs i motionerna rörande biståndsvolymen. Yrkande 11 i motion 234avstyrks med hänvisning lill del annorlunda belopp som där föreslås, delsatt utskottets hemställan i punkt 1, moment 3, bort ha följande lydelse: 3.beträffande höjning av biståndsramen med 280 milj. kr. m. m. att medbifall till motion 1985/86: U212, yrkande 14, som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. 2.Biståndsanslagens storlek UU 1985/86:15 Margarethaaf , och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s, 10 som börjar med "Motion U218(m)" och slutar med "motion U218," bort ha följande lydelse: Detär vårt lands plikt att genom utvecklingsbistånd söka bidra till en rättvisareoch stabilare världsordning. Svensk u-hjälps primära problem är dock intebristen på pengar utan svårigheten att använda medlen i insatser som leder tillutveckling och framåtskridande för de fattiga, U-hjälpsanslagethar under 1970- och 1980-lalen vuxit så snabbt, att . slora reservationer haruppkommit. De sammanlagda reservationerna på det totala biståndsanslaget harsuccessivt växt för att 1985/86 uppgå till ca . Medhänsyn till stora utlandsskuld och det statliga budgetunderskottet ärdet nödvändigt att dämpa ökningstakten i anslagen även på detta område. Närbalans i vår ekonomi uppnåtts och effektiviteten i biståndet höjts börbiståndsanslaget återigen öka. Det vore önskvärt om detta kunde ske i samklangmed ökade åtaganden frän andra industriländers sida, vilkas biståndsanslag ligger på beklagligt låg nivå. Utskottetansluter sig till de anslag som framförs i motion U218, vilka sammantagna ledertill en total biståndsvolym nästkommande budgetär på 8 190 milj, kr., vilket är0,av BNI. Denna biständsvolym är högre än den som enligt regeringenskalkyler avses atl betalas ut under del kommande budgetåret. Medhänvisning till vad som anförts tillstyrker utskottet yrkande 8 i motion U218.Budgetpropositionens förslag angående totalt biståndsanslag avstyrks därmed, dels att utskottets hemställan i punkt 1, moment 6,bort ha följande lydelse: 6, beträffande besparingar i utvecklingssamarbetetatt med ändring av förslagen i budgetpropositionen bifaller motion1985/86: U218 yrkande 8 och som biståndsram för /87 godkännerbeloppet 8 190 milj, kr. Strategi för demokratisk utveckling Margarethaaf , och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 25 börjar med "Utskottetser" och slutar med "demokratisk utveckling," bort ha följandelydelse: I motion U218 (m) föreslås att en särskild strategi för demokratiskutveckling utarbetas, varigenom svensk biståndspolitik skulle få ett instrumentför ett mer aktivt stöd för en demokratisk och pluralistisk utveckling iu-länderna. Elementen i en sådan strategi bör kunna vara stöd till främjandetav rättsväsendet, en fri press, enskilda organisationer, utveckling av demokratins arbetsformer,stöd äl enskild företagsamhet, kooperation och UU 1985/86: 15 fackligverksamhet. Utskottetfinner detta förslag väl värt att la vara på. Om båda parter i etlbiståndssamarbete har klart för sig vad som är förutsättningarna för eltförtroendefullt samarbete och vad vår syn är på demokratiska fri- ochrättigheter, bör detta kunna underiätta ett framgångsrikt samarbete och pä eltverksamt sätt bidra lill uppfyllandet av bislåndsmålel - en demokratisk samhällsutveckling.En strategi av föreslaget innehåll bör kunna bli ell centralt dokument idiskussionen med mottagarländerna om demokratins problem. Yrkande 2 i motion U218 tillstyrks därför, delsatl utskottets hemställan i punkt 2, moment 3, bort ha följande lydelse: 3, beträffandestrategiför demokratisk utveckhng att med bifalltill motion 1985/86: U218, yrkande 2, som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, Margarethaaf , och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 25 börjar med "Utskottethar" och slutar med "avstyrks därför," bort ha följande lydelse: Utskottethar i del föregående framhållit atl det bisländspolitiska demokralimålet nuges en ökad betoning och atl det omsätts i krav pä all våra programländer skallvisa konkreta prov på en utveckling i demokratisk riktning. Utskottet har ocksåbeslutat föreslå atl en särskild strategi utarbetas i detta syfte. Detfinns emellertid fall då utvecklingen i ett land har gått därhän altförutsättningarna för elt förtroendefullt långsiktigt biståndssamarbete harrubbats, Etl sådant fall är dä upprepade, långvariga, systematiska ochallvarliga brott mot mänskliga rättigheter förekommer, Etl annat är då ettmottagarland bedriver anfallskrig eller har ockupationstrupper på främmandeterritorium. 1sådana fall bör biståndssamarbetet kunna omprövas. Vi bör genom diplomatiskainitiativ och utformningen av våra biståndsinsatser försöka medverka till attrespekten för mänskliga rättigheter ökar. Om någon förbättring ej sker börbiståndssamarbetet övergå från etl direkt regeringssamarbete till hjälp iandra former, I sista hand mäsle alllid möjligheten till ett avbrytande av biståndetfinnas. Medhänvisning till det anförda tillstyrker utskottet yrkande 3 i motion U236,motion U235 och ifrågavarande del av yrkande 1 i motion U218, delsatt utskottets hemställan i punkt 2, moment 4, bort ha följande lydelse: 4, beträffandeavhiytande av bistånd all med bifalllill molion 1985/86: U2I8, yrkande 1 såvitt nu är i fråga, motion 1985/86: U235 och motion1985/86: U236, yrkande 3, som sin mening ger regeringen till känna vadutskottel anfört. (), (), (), (), (c), () och ()anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 32 börjar med "I anledningav" och slutar med "och U218 (m)," bort har följande lydelse: Grundprincipernaför landprogrammeringen är att främja långsiklighet och stabilitet i bådemottagarlandets och planering av utvecklingssamarbetet och att getillfälle till en samlad årlig genomgång av samarbetets innehåll och resultat.Den nuvarande formen för landprogrammeringen är emellertid intetillfredsställande. Systemet med huvudmollagar-länder har visat sig innehållabrister. Låsningen av insatserna till ett enda land har inneburit svårighetervad gäller anpassning till nya omständigheter för både givare och mottagare.Biståndet måste göras mer flexibelt med hänsyn till såväl egnaförutsättningar som de svenska biståndsmålen. Teknikenmed landprogrammering bör i fortsättningen utvecklas så alt SIDA inte längreutgår från alt de åriiga landrambeloppen oavkortat står till förfogande förstöd åt mottagarlandet. Beloppen bör snarare ha karaktären av maxibelopp somkan utnyttjas endast i den mån parterna kan komma överens om insatser som tersig fullt motiverade utifrån de kriterier som ställts upp för biståndet. Det ärsärskilt angelägel all delta gäller importstöd och andra betalningsbalansslödså att dessa inte fär formen av automatisk utfyllning av en given landram. Denfortlöpande dialogen med mottagarländerna som förs inom ramen för tekniken medlandprogrammering måste i hög grad användas lill atl klargöra förutsättningarnaför det svenska biståndet i förhållande till de svenska biståndsmålen. Det ärsärskilt angeläget att vårt biståndsmål alt stödja en demokratisksamhällsutveckling utvecklas i den bilaterala dialogen. Inomdessa ramar bör i högre utsträckning än resurserna kanaliseras tillprojekt som mer direkt svarar mot de bisländspolitiska målen. Vid en ökadinriktning på ämnesinriktat bistånd (t, ex, miljövårdens område) ökarmöjligheterna för atl göra en insats som på elt visst område kan ha enmer märkbar effekt på u-landets utveckling. Det har dessutom den fördelen attbiståndsinsatser kan anpassas till projekt där har ell specielltkunnande, delsatl utskottets hemställan i punkt 2, moment 15, borl ha följande