bet · G901AU2 · 1985-12-31 00:00:00 — Den som före denna ålder beviljas helålderspension, hel förtidspension eller helt sjukbidrag enligt lagen om allmänförsäkring har inte heller räll lill KAS. Däremot kan KAS utgå jämsides medsjukbidrag eller förtidspension som har beviljats lill tvä tredjedelar ellerhälften. 1 sä fall reduceras KAS med sjukbidrags- resp. pensionsbeloppet. Har sökanden delpension, tjänstepension eller änke- elleränklingspension görs avdrag på KAS med motsvarande belopp. Avdrag görs ävenför livränta som utgår lill sökanden på grund av yrkesskada eller olycksfall. () och () anseratt pensionsavdragsreglerna bör ändras i tvä avseenden. De påpekar i motion1984/ 85:2106 all reglerna bl. a. leder till all den som har en livränta om . eller däröver inle kan uppbära KAS lill någon del. Däremotpåverkas inle KAS av kapitalinkomster eftersom den tidigare nedsättningen avKAS pä grund av förmögenhet har avskaffats. Vidare förefaller det motionärernavara inkonsekvenl att om en person har halv sjukpenning reduceras KAS endastmed hänsyn lill att arbetsutbudet är begränsat till hälften, men om sjukpenningenomvandlas till sjukbidrag sä skall KAS i stället reduceras med bidragsbeloppet.Med hänsyn till del sagda bör enligl motionärerna bestämmelserna om livräntaoch andra pensionsförmåner i samband med KAS ses över. () föreslär i motion 1984/85:2113 attföreskriften om reduktion av KAS pä grund av änke- eller änklingspension skallslopas. Motionären hänvisar lill all KAS inte inkomslprövas mot makes inkomst.Efterlevandepensionen bör i konsekvens härmed inle inverka pä rätten till KAS.Regeln kan särskilt hårt drabba änkor med barn. Den akluella gruppenslödtagare är inte slor, men det är enligt motionären inte något skäl för allavslå frän all undanröja en uppenbar orättvisa i ett socialt stödsystem. har det visat sig möjligt att slopa ett par avde ursprungliga avdragsreglerna för KAS, nämligen om nedsättning på grund avförmögenhet resp. makes inkomst. Uppdraget lill den nya utredningen omersättningarna vid arbetslöshet att se över ersättningsrätten vid pensioninnefattar även KAS. Utskottet utgår frän alt utredningen kommer in på frågorav del slag som har lagils upp i motionerna och överväger i vad män del ärmotiverat att ha olika avdragsregler för kassaersäliningar och KAS. Med hänsynhärtill är det inte behövligt med ytterligare initiativ av del slag som begärsi motionerna, och dessa bör således inle leda lill någon åtgärd. Avstängningsreglerna AU 1985/86:2 Arbetslöshetskassornas medlemmar får räkna med all bliavslängda frän ersätlningsrällen bl. a. om de frivilligt lämnar sin anställningutan giltig anledning. Avslängningsliden är , dvs. För korttidsanställningar gäller kortare avstängningslider. Å andrasidan kan avslängningsliden fördubblas om den arbetslöse avvisar erbjudande omen ny, lämplig anställning. Motsvarande avslängningsregler gäller även för KAS. I motion 1984/85:901 yrkar i (m) altriksdagen skall begära förslag till regeländring som innebär attkassaersättning betalas ut endast till dem som ulan egen förskyllan har blivitarbetslösa. För en regeländring av detta slag åberopar motionären delsstatsfinansiella skäl, dels att det enligt hans mening inle kan godtas allpersoner som utan särskild motivering slutat ell arbete skall kunna fåkassaersätlning efter 30 ' dagars karens. Liknande motionsyrkanden avstyrktes av utskottet i AU1983/84:18 (s. 13) med hänvisning lill att de nuvarande sanktionsreglerna fåranses vara kännbara nog för den enskilde arbeislagaren. Redan underavslängningsliden skall den arbetslöse vara anmäld hos arbetsförmedlingen. Omhon eller han då avvisar elt lämpligt arbetserbjudande kan sanktionsskärpningtillgripas genom den ovannämnda fördubblingen av avslängningsliden.Forl-säller den arbetslöse alt vägra ta erbjudna arbeten kan avstängning sketills vidare. Ersättning kan dä lämnas först vid en ny arbetslöshet sominträffat sedan vederbörande haft arbete i (minst) . De nuvarande avstängningsreglerna som fastställdes år 1982har även lill syfte att få de arbetslösa all hålla tätare kontakt medarbetsförmedlingen än tidigare var fallet för all främja att återgång i arbelesker så snabbt som möjligt. syfte motverkas av motionsförslagel. Finns ingenräll alls lill kassaersättning kan man inle heller kräva all den arbetslöseskall ha kontakt med arbetsförmedlingen eller pä annat sätt söka ett nyttarbele. Reglerna om avstängning skall las upp i det kommandeutredningsarbetet pä sä säll all en kartläggning skall göras av omfattningenav del frivilliga slutandel av anställningar sådant del avspeglas iarbetslöshetsförsäkringen och KAS. Bakgrunden anges vara konstaterandet attandelen frivilligt slutande är oroväckande hög i vissa arbetslöshetskassor.Kartläggningen skall läggas till grund för eventuella åtgärder. Dessa tänksenligl direktiven beroende på resultatet av kartläggningen kunna riktas molsåväl arbetsgivare som arbetstagare. Med hänsyn till den nu redovisade delenav utredningsuppdraget och lill vad i övrigt anförts avstyrker ulskoltetmotionen. Arbetslöshetskassorna är frislående juridiska personer iförhällande lill de fackliga organisationerna. (c, m, fp) i motion 1984/85:1462 förekommer svårigheter förarbetstagare som inle är med i de fackliga organisationerna att vinna inträde ikassorna. För att minska dessa svårigheter föreslär motionärerna som nyastatsbidrags- villkordels alt kassorna åt dem som sä önskar skall tillhandahålla separata AU1985/86:2 ansökningsblanketter som alllsä inte gäller för inträde imotsvarande fackliga organisation dels all kassorna skall behandla inkomnaansökningar inom en maximitid. Den sökande bör också få inforjnalion om tillvilken myndighet man kan vända sig för att fä rättelse vid fel från kassanssida. Vad och en som arbetar inom en arbetslöshetskassasverksamhetsområde har rätt att vinna medlemskap. Från denna rätt gör lagen (55§) endast undantag för 1. den som (redan)är medlem i en annan kassa 2. den som ärunder 15 år 3. den som harfyllt 4. den somförvärvsarbetar mindre än tre limmar per arbetsdag och i genomsnitt mindre än17 limmar . Av denna lagbestämmelse följer alt del inle kan krävasfacklig anslutning av den som vill bli medlem i en arbetslöshetskassa, ochmöjligheten all bli kassamedlem utan sådan anslutning har också använts av ca55 000 personer eller drygt en procent av den aktuella medlemsstocken. Medhänsyn härtill kan det inte anses påkallat att via slatsbidragsvillkoreningripa i kassornas handläggningsrutiner på det detaljerade sätt som föresläs imotionen. 1 den män kassornas ärendehandläggning ger anledning till missnöjekan detta påtalas hos tillsynsmyndigheten, AMS, vars anvisningar kassorna haratt följa. Mol den nu angivna bakgrunden anser utskottet att det inte ärmotiverat att la initiativ lill en reglering av arbetslöshetskassornasverksamhet i de hänseenden som begärs i motionen utan föreslår att den inleföranleder någon åtgärd. Utförsäkring m. m. Som åtgärder mol längtidsarbetslöshel och risker förutförsäkring föreslår m. fl. (vpk) i motion 1984/85:776 attalla som hotas av ulförsäkring skall garanteras beredskapsarbete, allregeländringar görs som innebär all i de fall garantin om beredskapsarbeteninte infrias skall arbelslösheisersättning fortsätta all utgå, alt arbetsmarknadsutbildning skall jämställas med arbeleoch därmed kvalificera för ersättning från arbetslöshetskassa. Enligt en ny bestämmelse iarbelsmarknadskungörelsen (72 a §) gäller sedan den attarbetslösa som riskerar all bli utförsäkrade skall anvisas beredskapsarbete omde.begär del. Till all börja med undantog den nya regeln arbetslösa som fyllt60 år; åldersgränsen har slopats från den . Enligt en förstauppföljning, förtiden den , utnyttjades den nyamöjligheten till beredskapsarbete av knappt 4 000 personer. I vad gäller förslaget all jämställa AMU medarbetad tidskall påpekas all nuvarande regler medger all tvä utbildningsmånader får tillgodoräknas av de arbetad lid som förutsätts för att arbetsvillkoret inom för säkringen skall vara uppfyllt. Denna regel om tillgodoräknande kommer all prövas i del nya utredningsarbetet. Del skall övervägas om arbeisvillko- I ret kanuppfyllas helt genom AMU, och i så fall om en sådan ordning skall AU1985/86:2 gälla generellt eller vissa grupper, t. ex. dem som hotas avulförsäkring. Detta överensstämmer med önskemålen i motionen i motsvarande del.Med hänvisning härtill och lill vad i övrigt anförts anser sig ulskollel inleböra föreslå någon åtgärd med anledning av motion 1984/85:776. För att motverka öVande förtidspensionering på grund avförslitningar i yrkeslivet föreslår () i motion 1984/85:1110åtgärder som främjar att arbetstagare kan behålla sin anställning under denåterstående yrkesverksamma liden genom att sysselsättas med lättarearbetsuppgifter. Motionären tänker sig att överenskommelser träffas härommellan arbetsgivaren och den lokala fackliga organisationen och attarbetsgivaren som kompensation får minskade arbetsgivaravgifter. Han ser dellasom en förtidspensionering av personal i företagens regi och yrkar allriksdagen begär förslag härom från regeringen. av vissa frågor inom den allmännapensioneringen har i uppdrag att överväga lösningar på olika frågor om sådanpensionering före den ordinarie pensionsåldern som sker påarbetsmarknadsmässi-ga grunder. Del kan vidare erinras om att det tidigarefanns vissa möjligheter för arbetsgivare all få lönebidrag för anställda sompä grund av handikapp eljest skulle fä svårt att vara kvar i anställningen.Denna form av iönebidrag avskaffades . Enligt utskollets mening börman inle överväga all pä nytt införa en liknande slödmöjlighel, utan resultatetav del nämnda utredningsarbetet bör avvaktas. Utskottet avstyrker sålunda motionen. 1. beträffande/öreraga/Mrätt till ersättning all avslår motion 1984/85:1444, allriksdagen avslår motion 1984/85:2219, 3. beträffandearbete i annat nordiskt land att avslår motion 1984/85:903, allriksdagen avslår motion 1984/85:1109, 5. belräffandepensioner och kassaersäliningar attriksdagen avslår motionerna 1984/85:1468 och 1984/85:2252, 6. beträffandepensionsavdragsreglerna för KAS attriksdagen avslår motionerna 1984/85:2106 och 1984/85:2113, 7. beträffandeavstängningsreglerna att avslår motion 1984/85:901, 8. beträffandemedlemskap i arbetslöshetskassorna att avslår motion 1984/85:1462, allriksdagen avslår motion 1984/85:776, 13 10.beträffande förtidspensionering AU 1985/86:2 attriksdagen avslår motion 1984/85:1110. Närvarande: (), (), (), (), (), (), (), (), (), i Benglsfors (c),(vpk), (), (), () och (). Avstängningsreglerna (mom. 7 motiveringen) , och (alla m)anser att den del av ulskollels yttrande på s. 11 som börjar med "Denuvarande" och slutar med "utskottet motionen" bort ha följandelydelse; En översyn av reglerna om avstängning av arbetstagare somfrivilligt slutar sin anställning har tidigare begärts av moderatasamlingspartiet. Med tillfredsställelse kan därför konstateras all dessa reglernu skall las upp i det utredningsarbete regeringen har beslutat i form av enkartläggning av det frivilliga slutandet av anställningar. Som bakgrund anges idirektiven all del frivilliga slutandel är oroväckande högt i vissaarbetslöshetskassor. Kartläggningen är avsedd att ligga till grund för deåtgärder utredningen kan finna påkallade. Som tidigare redovisats begärs i motion 1984/85:901 avSten () all regeringen skall lägga fram förslag lill konkretaregeländringar vid frivilligt slutande. I det läge som uppstått med de nya utredningsdirektivenkan det vara rimligt all man avvaktar genomförandet av del karlläggnings-arbetesom förutsätts komma till ständ och ser vilka slutsatser som kan dras av della.Med hänsyn härtill är del nu inle behövligt med något initiativ från riksdagenssida med anledning av motionen. Medlemskap i arbetslöshetskassorna (mom. 8) , och (alla m)anser delsatt den del av ulskollels yttrande på s. 12 som börjarmed "Av denna" och slutar med "åtgärd" bort haföljande lydelse: Av bestämmelserna i lagen om arbetslöshetsförsäkring (55§) följer att var och en som arbetar inom en arbetslöshetskassasverksamhetsområde har rätt all bli medlem i kassan utan att varafackligt ansluten. Emellertidhar del i praktiken visal sig alt arbetstagare som inle är medlem- AU1985/86:2 mar i en facklig organisation kan få avsevärda svårigheter alt vinnamedlemskap i kassan. Likaså är servicen till dessa medlemmar många gångerotillräcklig. De praktiska svårigheter som uppkommer exemplifieras i denaktuella motionen 1984/85:1462 av m. (c, m, fp) med desskrav på att särskilda anmälningsblanketter skall tillhandahällas dem som villbli kassamedlemmar utan samtidig facklig anslutning och på föreskrifter somsäkrar alt sådana ansökningar handläggs inom rimlig tid av kassorna. Elt annatexempel är all ansökningsblanketter endast kan fäs efter personligt besök päkassan, vilket särskilt drabbar dem som bor på annan ort. 1 utredningsdirektivennämns ett fjärde problem, nämligen de administrationsav-giflersom tas utav demsom intebetalarsina avgifter kollektivt, dvs. de icke fackligt anslutnamedlemmarna. Att direktiven bara berör sistnämnda fråga är inte lill fyllest.Del borde vara ett allmänt intresse all så många som möjligt är medlemmar iarbetslöshetskassorna. Eflersom deras verksamhel i stort sett helt finansierasav allmänna medel, borde det vara ett oavvisligt krav alt alla arbetstagarebehandlas pä ett likvärdigt sätt. Vid utredningsarbetet bör övervägas deåtgärder som kan vidtas sä att denna princip får genomslag i den praktiskahanteringen av försäkringssystemet. Vad utskottet anfört med anledning avmotionen bör ges regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under8 bort ha följande lydelse: 8. beträffande medlemskap i arbetslöshetskassornaatt med anledning av motion 1984/85:1462 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Utförsäkring (mom. 9) (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjarmed "Enligt en" och slutar med "motion 1984/85:776" bort haföljande lydelse: Om man vill komma lill rätta med del ökande problemet medutförsäkringarna krävs att del kommer lill nya jobb. Del förutsätter i sin turplanerade åtgärder för alt bygga ut både industrin och den offentliga sektorneller med andra ord en politik för all sälla folk i arbele som harförespråkats av vänslerpartiel kommunisterna. 1 avvaktan pä all en sådan politik genomförs är del eusteg framåt all de som hotas av ulförsäkring numera kan få beredskapsarbete och därmed undgå situationen att bli utan arbetslöshetsersättning. Det är att märka att den arbetstagare som riskerar ulförsäkring själv måste begära alt bli anvisad beredskapsarbete. Del borde vara en rimligare ordning att del är arbetsför medlingen som lar initiativet och erbjuder sådant arbete i syfte att förebyg ga Ulförsäkring. Detta förutsätter att förmedlingen har beredskapsarbete all anvisa i varje aktuellt fall. För alt underlätta för förmedlingen och därmed för samhället all infria garantin mol ulförsäkring bör dellagande i arbets marknadsutbildning jämställas med förvärvsarbete fullt ut, dvs. ulan den begränsning lill som gäller. En förändring av del slaget av 15 arbetsvillkoretbör kunna genomföras ulan den utredning som förutskickas AU 1985/86:2 iregeringens direktiv för översynen av arbetslöshetsersättningarna. Om detskulle inträffa i ett enskilt fall all varken beredskapsarbete eller arbetsmarknadsutbildningkan anvisas bör arbetslagaren tillerkännas arbetslöshetser-sätlning underförlängd tid. För den ersättning som utges i sådana fall bör kassorna få fullkostnadskompensation från staten. Det föreslås dels alt ansluter sig till de ovanangivna riktlinjerna för all garantera beredskapsarbete åt var och en somhotas av utförsäkring, dels all av regeringen begär förslag till erforderligaförfattningsändringar beträffande ersättningsrätten och arbetsmarknadsutbildningeni nu berörda hänseenden. delsatt utskollets hemställan under9 bort ha följande lydelse; 9. beträffande utförsäkring alt medbifall lill motion 1984/85:776 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Företagares rätt till ersättning (mom. 1) (), (), (),Chariotte (), (), i (c) ochSigge Godin (fp) anför; Under den pågående behandlingen av detta utskollsärendehar regeringen presenterat direktiv för en ny utredning om ersättningarna vidarbetslöshet. För oss har del länge slätt klart alt det är nödvändigt med enöversyn av det nuvarande ersättningssystemet. Vi har under de senare aren vidett flertal tillfällen tagit initiativ för alt i skilda hänseenden fä en sådanöversyn till stånd. 1 och för sig är det alltså bra all regeringen nu startarett utredningsarbete beträffande arbetslöshetsersättningarna. Som vi ser dethade det dock varil önskvärt med ett bredare grepp på ämnet än det som tas i denya direktiven. Dessa synes innebära att man håller fast vid det nuvarandesystemet för ersättningarna med en uppdelning på en frivillig försäkring ochett kompletterande stöd, KAS, pä en väsentligt lägre nivå för de ickeförsäkrade. Vi menar alt man måste tänka sig en övergång obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Det finns skäl att påminna om alt när ALF-ulred- ningen fick i uppdrag att utforma en sådan försäkring sä rådde det en bred politisk enighet om behovet av en sådan reform. Genomförandet av utred ningens förslag har fåll anslå av kostnadsskäl, men ekonomiska svårigheter kan inte undanskymma det faktum all reformbehovet kvarstår. är del många som helt saknar ekonomiskt slöd vid arbetslöshet och sålunda är hänvisade till socialhjälp eller endast har rätt lill del begrän sade skydd som KAS kan ge. Särskill gäller detta om kvinnor och ungdo mar. Enligt vår mening borde tanken på en allmänarbetslöshetsförsäkring på nyll ha aktualiserats i samband med det nyautredningsarbetet. En sådan försäkring skulle ge ett grundskydd på en rimlignivå med möjlighet att bygga på med avtalsenliga eller enskilt tecknadeförsäkringar. Här kan erinras om den möjlighet till frivillig påbyggnad av dennuvarande arbetslöshetsförsäkringen som temporärt gällde under är 1982 påinitiativ av den dåvarande center- och folkpartiregeringen. En allmän arbetslöshetsförsäkring skulle även lösa någraav de frågor som aktualiserats från vårt håll men som i regeringens direklivbehandlas knapphändigt eller inle alls. Vi tänker bl. a. på ersättningsrättenför företagare, den olösta frågan om vård av egna barn i hemmet skall varakvalificerande för ersättning samt ersätlningsproblem för gränsarbelare somkan finnas kvar även efter den förestående nya nordiska överenskommelsen omersättningarna vid arbetslöshet. Slutligen vill vi ta upp frågan om formen förutredningsarbetets bedrivande. Regeringen har valt att överlåta detförestående arbetet på en ensamutredare. Delta är förvånande. Med hänsyn tillfrågornas i vissa fall kontroversiella natur hade det varil naturligt allförankra utredningsarbetet och dess resultat i en parlamentariskt sammansattkommitté. Företagares rätt till ersättning (mom. 1) (vpk) anför; Regeringen har fastställt direktiv för den längeaviserade utredningen om ersättningarna vid arbetslöshet. Del nuvarandeersättningssystemet är krångligt, och man kan ha förståelse för att detbehöver ses över från tekniska och administrativa utgångspunkter. Huvudfrågornaför utredningen är emellertid ersättningsnivåerna i systemet, finansieringen inkl. frågan om medlemsavgifterna och karensdagarna. Om dessa slora reformersägs tämligen genomgående alt de skall finansieras inom ramen för nuvarandekostnader för arbetslöshetsersättningarna. Delta framstår som en närmastolöslig uppgift för utredaren. Del kan sålunda befaras all utredningsarbetetfår till funktion alt under de närmast följande åren vara en förevändning förall skjuta upp angelägna förbättringar av ersättningarna vid arbetslöshet.Delta kan inte godtas. Särskill gäller del om de redan alltför lågaersättningsbeloppen från arbetslöshetsförsäkringen och KAS. Dessa måste kunnakraftigt förstärkas utan hinder av all utredning pågår. AU 1985/86:2 Direktivenför den nya utredningen om ersättningarna vid AU 1985/86:2 arbetslöshet Beslut vidregeringssammanträde Departementschefen, statsrådet , anför. Jag föreslär all en särskild utredare tillkallas för allulreda vissa frågor som rör arbetslöshetsersättningen. Utredaren bör bl. föreslå ett system för hur behovetav höjningar av dagpenningen skall bedömas , bedöma om det går all införa ellsystem med enhetligare avgifter för alla medlemmar i arbetslöshetskassorna ochredovisa hur elt sådant system i så fall skall utformas, pröva möjligheten all fördelakostnaderna för arbelslösheisersättning pä ell sådant sätt all medlen frånarbetsgivaravgifterna kan ulnyttjas bättre samt dessutom undersöka alternativafinansieringsformer, beräkna vad det skulle kosta attavskaffa den karenstid som gäller i arbetslöshetsförsäkringen och det kontantaarbetsmarknadsstödet (KAS) samt redovisa hur en sådan reform skulle kunnafinansieras inom nuvarande kostnadsramar för arbetslöshetsersättning, föreslå vilka pensioner som börpåverka rätten till arbetslöshetsersättning samt bedöma om de s. k.58,3-ärsavgångarna och liknande uppgörelser är förenliga med de värderingarsom ligger till grund för rätlen lill arbetslöshetsersättning, föreslå åtgärder sä allombytessökande i begränsad utsträckning skall behöva arbetslöshetsersättning,samt föreslå åtgärder för att göraadministrationen av KAS effektivare och mindre resurskrävande. Arbetet bör bedrivas skyndsamt och vara avslutat senastden . Nuvarande system för ersättning vid arbetslöshet bygger påinkomslbori-fallsprincipen och infördes är 1974 (prop. 1973:56, InU 23, rskr251). En parlamentarisk utredning ALF-ulredningen genomförde under senarehälften av 1970-talel en ingående genomgång av arbetslöshetsförsäkringen ochKAS. Utredningen avgav betänkandet (SOU 1978:84) Allmän arbetslöshetsförsäkring.Mot bakgrund av bl. a. utredningens förslag har vid skilda tillfällen reformergenomförts i de båda stödformerna. Under de är som har gått sedan del nuvarande systemetinfördes har omfattande förändringar skett såväl på arbetsmarknaden som i ekonomin i sin helhet. Som en följd av internationell ekonomisk nedgång i kombina tion med strukturförändringar inom svenskt näringsliv och obalans i sta tens finanser ökade arbetslösheten snabbi under slutet av 1970-lalet. om enförbättring har skett kvarstår omfattande pro- AU1985/86:2 blem på arbetsmarknaden. Genom denna ulveckling har kostnaderna för de kontantaersättningar- Bil. na vid arbetslöshet kommit all utgöra en alll slörre andelav utgifterna för arbetsmarknadspolitiken. /76 uppgick dennaandel till och den har därefter ökat för alt under innevarande budgetärutgöra av utgifterna. Ökningen beror bl. a. pä en ökad arbetslöshetoch all den genomsnittliga ersätlningstiden för varje ersältningslagare harökat. var den genomsnittliga ersätlningstiden för medlemmarna i deerkända arbetslöshetskassorna . hade den ökat till 72 dagar.För vissa grupper har de förlängda arbetslöshetstiderna inneburit att de underlånga perioder har varit hänvisade lill arbelslösheisersättning som endainkomstkälla. För att bryta utvecklingen mot allt längrearbetslöshetsperioder där den enskildes val har begränsats lill kontantersättning har arbetsmarknadspolitiken under senare är inrikials mol direktasysselsättningsskapande åtgärder och aktiva insatser för all underlättaplaceringen i arbele den s. k. arbetslinjen. I della syfte har nya åtgärderinförts, såsom ungdomslagen och rekryteringsstöden. Inom arbetsmarknadsverketgenomförs nu del s. k. serviceprogrammet som bl. a. skall förbättra servicentill arbetssökande och arbetsgivare. Platsförmedlingen skall göras effektivareoch förutsättningarna all stödja arbetshandikappade och långlidsarbetslösatill elt arbete skall förbättras. Arbetslöshet innebär kostnader som måste bäras gemensamt isamhället. Aktiva insatser för att stödja de arbetssökande lill alt finna eltarbete måste kombineras med en ekonomisk trygghet för den enskilde.Ersättningen vid arbetslöshet utgör grunden härför och skall så göra också iframliden.