bet · G901AU19 · 1985-12-31 00:00:00 — Deinsalser t. ex. i form av förstärkta förmedlingsinsatser, utbildning m. m. somdärutöver anses nödvändiga bör enligt propositionen finansieras med ordinarieanvisade medel för /87. Utskottet tillstyrker vad som anförs i propositionenbeträffande de särskilda insatserna i . 1. beträffande omfattningen avintroduktionsbidrag och särskilt lönebidrag under /87 attriksdagen godkänner vad som förordas i propositionen, attriksdagen medger att ej ianspråklagna medel under det för /85inrättade reservationsanslaget Medel för särskilda insatser i Uddevallaregionenfår disponeras under budgelårel 1986/87. Glesbygdsstöd till investeringar idrivmedelsanläggningar m. m. I propositionen föreslås att skall godkänna vadsom i propositionen förordas om möjligheten alt lämna förhöjt glesbygdsstödtill invesle ringar i drivmedelsanläggningar som föranleds av övergången lillblyfri bensin. Motionerna AU 1985/86: 19 1985/86: 567 av m. (c), vari yrkas att 15. beslutar att som sin mening ge regeringenlill känna vad som i motionen anförts beträffandeinriktningen av regionalpolitiken, 17. beslutar hos regeringen begäraförslag för att utveckla universitetsorternasroll i regionalpolitiken. 1985/86; 601 av () och (),vari yrkas alt regeringen vid fördelningen av glesbygdsstöd särskill lar hänsyntill behovet av stöd lill drivmedelsanläggningar i . 1 samband med beslut om skärptaavgasreningskrav för personbilar, m. m. berördes kortfattatproblemet med distribution av bensin i glesbygd (prop. 1985/86:61, JoU II, rskr 101). I propositionenkonstaterades att det i glesbygd kan bli långa avstånd mellan bensinstationersom tillhandahäller blyfri bensin. Vidare noterades att kompletterandeinvesteringar vid tankställen med endasl en bensinpump kan behövas och att sådanakan stödjas med glesbygdsstöd. har i en inventering konstaterat att 60%av de studerade bensinanläggningarna var etablerade på orter som tidigarebeviljats statligt slöd till kommersiell service. 1 propositionen framhålls attdet är väsentligt att följderna av beslutet om övergäng till blyfri bensin interesulterar i försämrade överlevnadsmöjligheter för de hundratals butiker somfått glesbygdsstöd. Särskill angeläget är detta med hänsyn lill atterforderliga investeringar i regel inle leder till annat än all den nuvarandeförsäljningsvolymen kan bibehållas. Således är möjligheten att förränta insattinvesteringskapital i de flesta fall mycket begränsad. 1 propositionen föreslås mol den angivna bakgrunden att enmöjlighet öppnas för alt i här aktuella fall lämna förhöjt glesbygdsstöd tillnödvändiga kompletteringsinvesteringar. Liksom skall förordningensgenerella bestämmelse gälla att stödet inle får vara slörre än som med hänsyntill övriga finansieringsmöjligheter och andra omständigheter fordras för altden åtgärd som åsyftas med stödet skall kunna genomföras. I propositionen framhålls vidare att del är angeläget allsnabbt få till stånd nödvändiga investeringar och därmed ge glesbygdsinvånarnarimlig åtkomst till blyfri bensin. Det förhöjda glesbygdsstödet föreslås enbartkunna lämnas under en övergångstid, varför del bör tillämpas under periodenden 1 juH 1986-den 30 juni 1988. Slufiigen framhålls aU flera strategiskt belägna butiker iglesbygd nume ra har rustals upp med hjälp av glesbygdsstöd. Förbrukningen av medel för sådana insatser inom ramen för anslaget C. Regionala utvecklingsin satser m. m. har därför minskat under senare är. Därmed bör enligt propo sitionen ett visst ekonomiskt utrymme ha skapats för nu nödvändiga inves teringar i bensinanläggningar. Eflersom del föreslagna, förhöjda gles bygdsstödet dessutom inte gäller generellt, utan är en möjlighet om del finns särskilda skäl, bör medelsförbrukningen till följd av den föreslagna 29 förändringenkunna rymmas inom nuvarande anslagsram. 1 motion 601 av () och ()föreslås alt AU 1985/86: 19 regeringen vid fördelningen av medlen tilldrivmedelsanläggningar tar särskild hänsyn lill behovet av stöd till sådanaanläggningar i . Utskottet tillstyrker regeringens förslag under dennapunkt. Del framstår som angeläget alt beslutet om en övergäng till blyfribensin inle resulterar i försämrade överlevnadsmöjligheter för de butiker iglesbygden som erhållit glesbygdsstöd. Utskottet utgår från alt medel beviljasi de olika länen utifrån de befintliga behoven. Utskottet ulgår vidare från attregeringen återkommer till om efterfrågan på glesbygdsstöd idrivmedelsanläggningar blir av sådan omfattning att anslaget Regionalautvecklingsinsatser m. m. behöver räknas upp. Med hänvisning till del anförda tillstyrker ulskotlet vadsom anförs i propositionen i denna del. Motion 601 avstyrks. I motion 567 av m.fi. (c) föreslås attriksdagen skall ge regeringen till känna de riktlinjer för en nyregionalpolitik m.m. som redovisas i motionen. I motionen framhålls alt dettorde krävas både ekonomiska resurser av mycket större omfattning än de som nuhar anvisats för regionalpolitiska ändamål och ett mer fiexibelt stödsystemför all vända den negativa regionala ulvecklingen. Elt regionalpolitiskt stödsystembör vidare utvecklas som tar hänsyn lill de behov som finns i hela landel.Härutöver nämns bl. a. behovet av sänkl skatt på arbele för företagen, höjdalänsanslag samt höjning av stödet till utvecklingsfonderna. Slutligen betonasutbildningens roll för en allsidig ulveckling i landels olika delar. I densenare delen yrkas särskilt att regeringen bör ges i uppdrag att utarbeta ettförslag till hur verksamheten vid universitet och högskolor skall kunna bidratill ulvecklingen i omräden som utsatts för strukturomvandling. Utskottet vill med anledning av de centerpartistiskaförslagen inom regionalpolitiken erinra om att hithörande frågor har ingåendebehandlats av utskottet i betänkande AU 1985/86:13. Till betänkandet har fogatselt belydande anlal reservationer frän de centerpartistiska ledamöterna i ulskotletmed förslag om bl. a. nya riktlinjer inom regionalpolitiken. kommeri dagarna att fatta beslul i dessa frågor. Med hänvisning härtill kan utskottetinte anse del vara meningsfullt alt i detta sammanhang behandla dessa frågor pånytt. Motionen avstyrks därför i motsvarande delar. 1. belräffande/Ö/-/2Ö/7glesbygdsstöd till Invesleringar i drivine-delsanläggningar som föranleds avövergången till blyfri bensin, alt med avslag på molion 1985/86; 601godkänner vad som förordas i propositionen om möjligheten att lämna 2. beträffanderiktUnjer för en ny regionalpolitik m.m. attriksdagen avslår molion 1985/86:567 yrkandena 15 och 17. Närvarande:Lars Ulander (s), (), (), Gus- AU 1985/86: 19lav (). (), (), CharlotteBranting (fp), (). (), iBenglsfors (c), (), (m), () ochKarl-Erik (vpk). Medelsanvisning till anslaget Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader (punkt 1 mom. 2) , och (alla m)anser dels alt den del av utskottets yttrande på s. 4 som böljarmed "Motionärerna förutsätter" och slutar med "dennapunkt" borl ha följande lydelse: Anslagsgivningen till arbetsmarknadsverket bör läggas omoch innefatta mindre detaljreglering och mer målstyrning och resultalkontroll.Den allmänna inriktningen av en budgetomläggning bör vara att verket inomramen för av formulerade mål och generella regler skall få disponerade tilldelade resurserna på ett mer flexibelt sätt än som är möjligt. Samtidigtförutsätts att del införs en vidgad resultatredovisning som ger statsmakternaförbättrade möjligheter att utvärdera resursanvändningen. Regeringen bör fä i uppdrag att utforma nästkommandebudgetförslag beträffande arbelsmarknadspoliliken enligl de ovan skisseraderiktlinjerna. Tyngdpunkten i den föreslagna försöksverksamheten bör främstligga på området sysselsättningsskapande åtgärder. När del gäller detaljerna ibudgelomläggningen hänvisas till moderata samlingspartiels motioner1985/86;A225 och A266 i berörda delar samt till reservation nr 52 (m) i AU1985/86:11. Den av regeringen begärda anslagsuppräkningen för ökadförmedlingsservice bland flyktingar godtas. dels att utskottets hemställanunder 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande medelsanvisning att dels medbifall till proposition 1985/86; 150 bilaga 4 i motsvarande del - med tilläggtill tidigare beslut' - under del på tionde huvudtiteln upptagnaförslagsanslaget förvaltningskostnader för budgetåret1986/87 anvisar ytteriigare , dels med bifall till motion 1985/86;581 yrkande I som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omen omläggning av arbetsmarknadsverkets budget. AU 1985/86; 11 hemställan moment 30. 2.Ändrade regler för flyttningsbidrag m. m. (punkt 2 mom. AU 1985/86:191-2) , och (alla m)anser dels alt den del av utskotiets yttrande som pä s. 6 börjarmed "Utskottet tar" och på s. 7 slutar med "581 avstyrks"borl ha följande lydelse; Som framhålls i motion 581 (m) krävs en ökad rörlighet påden svenska arbetsmarknaden. Det går dock enligt utskottets mening inte attskapa denna rörlighet genom statliga subventioner. Det är både nödvändigt ochnaturligt att arbetslösa tar kortvariga jobb. är också en av slutsatsernai en avlämnad departementspromemoria i vilken man konstaterar alt enväsentlig anledning lill den minskade rörligheten pä den svenskaarbetsmarknaden är del ökade skattetrycket. I denna skrift framhålls alt vid eneventuell flyttning har vinslen för den enskilde under de senaste decenniernareducerats med . Enbart för att kompensera skalte-ochiransfereringssystemets effekter på rörligheten skulle löneskillnaderna nästanha behövt fördubblas under samma lid. Utvecklingen har dock gått i motsattriktning. Del är mot den bakgrunden som utskottet med beklagandekonstaterar att regeringen fortfarande inle vidtar några ålgärder mot de högaskatterna och marginaleffekterna. Ökad rörlighet på arbetsmarknaden är bara enav de positiva effekter som skulle bli följden av marginalskattesänkningar. Regeringen försöker nu i stället lösa problemen med denbristande rörligheten genom alt bygga ul bidragssystemet. Statliga bidrag ochsubventioner är emellertid en dålig ersättning för en väl fungerandeincita-menlsstruktur. Regeringens förslag om flytlningsbidrag lill arbetssökandesom tar arbete utanför hemorten är förbundet med en mängd avgränsningsproblem,eftersom vissa yrkesgrupper regelmässigt arbetar borta från hemorten underlängre eller . Ulskotlet utesluter i och för sig inte att denuvarande reglerna för flytiningsstöd kan behöva förändras men är inte berettalt biträda det förslag som regeringen har lagt fram. Utskottet kan inte heller biträda regeringens förslag tilländring av hemreseförmånerna för byggnadsarbetare som arbetar utanför dagligtpendHngsavstånd från hemorten. Att som regeringen nu föreslär la bort kravetpå att traktamente från arbetsgivaren inte får utgå vid statligt bidrag innebäri själva verket att en person får samma kostnader betalda både av staten och avarbetsgivaren. Elt växande system med statliga hemresebidrag för arbetandepersoner är även från andra synpunkter olyckligl. Med tillstyrkande av motion 581 i aktuella delar avslyrkerutskottet alltså regeringens förslag till ändring av grunderna förflyttningsbidraget och därmed också den anslagsökning som begärs. dels att utskottets hemställanunder 1 och 2 borl ha följande lydelse; 1. belräffande ändrade regler för fiyttningsbidrag alt med bifall lill motion 1985/86; 581 yrkande 2 samt med anledning av motion 1985/86:567 yrkande 11 i motsvarande del avslår vad som förordas i propositionen i motsvarande del, -,j 2.beträffande medelsanvisning AU 1985/86: 19 attriksdagen med bifall lill motion 1985/86; 581 yrkande 3 saml med avslag påmotion 1985/86:567 yrkande 11 i motsvarande del avslår propositionen i vadavser begäran om ytteriigare medel lill anslaget Arbetsmarknadsservice /87. Ändrade regler för flyttningsbidrag m. m. (punkt 2 mom.1-2) () och i Benglsfors (c)anser dels att den del av utskotiets yttrande som pä s. 6 börjarmed "Utskottet tar" och på s. 7 sluiar med "motion 581"bort ha följande lydelse; De stora skillnader som finns mellan olika delar avlandet när det gäller sysselsättningsmöjligheterna måste mötas med en aktivregionalpolitik som skapar nya arbetstillfällen i de regionalpolitiskt utsattadelarna av landet och inle med en förstärkt flyttlasspolitik. Mol denbakgrunden finns det inte skäl all stimulera till ökad flyttning genom att geflytlningsbidrag till personer som tar jobb med mer än tre månaders varaktighetutanför den egna hemorten. Del förslaget avstyrks alltså av utskottet. Molion567 tillstyrks i motsvarande del. Utskottet avstyrker också förslaget i propositionen om altflyttningsbidrag skall kunna lämnas till byggnadsarbetare oberoende av omtraktamente utgår. Arbetsgivaren bör i förekommande fall enligt utskottets meningsvara för de kostnader som uppkommer vid hemresor. En slutsals av del anförda är att någon anslagsökning inteär erforderlig. Regeringens förslag pä den punkten avstyrks därför avutskottet. dels alt utskottets hemställan under I och 2 borl haföljande lydelse: 1. beträffandeändrade regler förflyttningsbidrag att riksdagenmed bifall till motion 1985/86; 567 yrkande 11 i motsvarande del samt medanledning av motion 1985/86:581 yrkande 2 avslår vad som förordas ipropositionen i motsvarande del, attriksdagen med bifall lill motion 1985/86; 581 yrkande 3 samt med anledning avmotion 1985/86:567 yrkande 11 i molsvarande del avslår propositionen i vadavser begäran om ytterligare medel lill anslaget Arbelsmarknadsservice /87. Arbetsmarknadsutbildningens omfattning (punkt 3 mom. 1) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 10 sombörjar med "Utskottet ansluter" och slutar med "förevarandedel" bort ha följande lydelse: Som utskottet framhållit tidigare med anledning av förslagfrån moderala samlingspartiet är arbetsmarknadsutbildning en av de effektivaste meto derna att återföra arbetslösa till arbele. En utökning av arbetsmarknadsul- 33 bildningenutöver regeringens förslag förordades därför av moderata sam- AU 1985/86: 19lingspartiel redan ijanuari. Del föreslogs därvid alt kostnaderna för denutökade utbildningen borde bestridas genom en omfördelning av medel frånanslaget Sysselsättningsskapande åtgärder till anslaget Arbetsmarknadsutbildning.Utskottet ser med tillfredsställelse på att regeringen nu ålerkommer lillriksdagen med förslag till utökad arbetsmarknadsutbildning och tillstyrkerförslaget i molion 581 (m) alt kostnaderna härför skall bestridas genom attregeringen bemyndigas att för arbetsmarknadsutbildning använda 187 milj. kr.inom ramen för anslaget Sysselsättningsskapande åtgärder. Del sagda innebärtillstyrkan av molion 581 i molsvarande del. dels att utskottets hemslällan under 1 bort ha följandelydelse: 1. belräffande arbetsmarknadsutbildningens omfattning altriksdagen med bifall lill molion 1985/86:581 yrkandena 4 och 5 samt medanledning av propositionen i motsvarande del bemyndigar regeringen alt inomanslaget Sysselsättningsskapande åtgärder för /87 disponera187000000 kr. för den av regeringen begärda utökningen avarbetsmarknadsutbildningen. Reglerna för kvalifikation för arbetslöshetsersättning(punkt 3 mom. 3) , och (alla m) anser dels att den del av utskottels yttrande som på s. 10börjar med "Utskottet föreslår" och på s. 11 sluiar med "avutskottet" borl ha följande lydelse: Även om utskottet föreslår altriksdagen skall bifalla regeringens förslag till ändrade kvalifikationsreglerför arbetslöshetsersättningar pä så sätt att arbetsmarknadsulbildning fårtillgodoräknas som arbete vill ulskollel påpeka, med tillstyrkande av motion581 i molsvarande del, alt ändringen innebär en ytteriigare försvagning av kopplingenmellan yrkesarbete och rätten lill arbetslöshetsersättning. Det hade därförvaril naturligt att hänskjuta frågan om dessa regeländringar till denutredning om arbetslöshetsförsäkringens utformning som moderatasamlingspartiet tidigare föreslagit. Mot denna bakgrund bör ändringen i frägagöras tidsbegränsad och avse en försöksperiod på tre är. Efter del all reglernavarit i kraft bör ges möjlighet att ompröva regeländringarnamed hänsyn till de uppnådda effekterna. Del anförda bör ges regeringen lillkänna. dels att utskottets hemställan under 3 borl ha följandelydelse; 3. beträffande reglerna för kvalifikation förarbetslöshetsersättning attriksdagen med bifall till motionerna 1986/86;A207 yrkande 3 och 1985/86; 581yrkandena 6 och 7 A) antar de genompropositionen framlagda förslagen lill dels lag om ändring i lagen (1973:370)om arbetslöshetsförsäkring, dels lag om ändring i lagen (1973; 371) om kontantarbetsmarknadsstöd, B) som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört 34 om uppföljning av effekterna av de ändradekvalifikationsreglerna. 6.Upphandling av AMU från det reguljära AU 1985/86: 19 utbildningsväsendet(punkt 3 mom. 4) (), (), IngvarKarlsson i (c) och () anser dels att den del av utskottets yttrande pä s. 11 sombörjar med "Del är" och sluiar med "till känna" borl haföljande lydelse: Utskottet vill stryka under den betydelsefulla rollfolkhögskolorna spelar när det gäller att ge arbetslös ungdom en adekvatutbildning. Del bör särskill påpekas alt det finns en stor grupp ungdomar varsarbetslöshet beror på närmast sociala skäl. Denna grupp, oftast med bristfälligutbildningsbakgrund, ser inte ulbildning som ett realistiskt eller önskvärtalternativ till arbetslöshet. För denna grupp måste speciella åtgärder vidtas,och det är här folkhögskolornas särskilda möjligheter kommer till sin rätt. Denspeciella miljö som råder vid dessa skolor, med internatundervisning m.m., harnämligen visat sig ha en posiliv inverkan på dessa ungdomar. Del är därförmycket angeläget alt kurser för arbetslös ungdom fär anordnas vidfolkhögskolorna på samma säll som . Utskottet har ingen erinran mol att länsarbetsnämndernainom ramen för de nya regler som gäller för AMU upphandlar utbildning vidfolkhögskolorna. Men utskottet förordar att huvuddelen av den utbildning förarbetslös ungdom som skall komma till stånd vid folkhögskolorna under nästabudgelår sker genom att regeringen med utnyttjande av den tidigare beviljadefullmakten ställer till SÖ;s förfogande en ram för anordnande av sådanutbildning som är av samma siorieksordning som för innevarande budgelår. här anförl med bifall lill motionerna 570, 573, 590, 592 och 594 börges regeringen till känna. dels alt utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse; 4. beträffande upphandling av AMU från det reguljärautbildningsväsendet altriksdagen med bifall till motionerna 1985/86:570, 1985/86:573, 1985/86: 590yrkandena 1 -3, 1985/86; 592 och 1985/86: 594 saml med anledning avpropositionen i motsvarande del som sin mening ger regeringen lill känna vadutskottet anförl om en särskild ram för utbildning av arbetslös ungdom vidfolkhögskolorna. Strukturstöd för handikappade byggnadsarbetare (punkt 5mom. , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 16 som börjarmed "Utskottet tillstyrker" och slutar med "denna del" borlha följande lydelse; Ulskotlet är medvetet om behovel av insatser för attunderlätta för arbetshandikappade byggnadsarbetare att kunna stanna kvar på den regul jära arbetsmarknaden. Utskottet delar emellertid uppfattningen i den mo derata motionen 581 alt del vore olyckligt att bygga upp speciella företag 35 förskyddad sysselsättning inom byggbranschen. Eriarenheterna frän Sam- AU 1985/86:19 hällsföretag visar att det lätt kan uppstå problem med konkurrensen mellanSamhällsföretag och privata småföretagare. Samma problem kan, som framhålls imotionen, uppslå när del gäller de nya byggnadsföretagen. Dessa kan förväntas iförsta hand söka entreprenader som utförs av mindre företag. Man måste vidare räkna med alt företagen för att fungeratillfredsställande måsle anställa också ett stort antal icke handikappadepersoner för att kunna klara av arbetsuppgifterna. Man riskerar därmed allbygga upp en förelagskonstruktion som innefattar flerlalel av de nackdelar somfinns inom Samhällsföretag. Enligt vad utskottet inhämtat kommer såväl anvisadearbetstagare som arbetsledare från AMS egenregiarbeten alt i viss omfattningberedas sysselsättning inom den nya företagsbildningen. Detta förstärkerintrycket av elt byggmarknadens Samhällsföretag med syfte att permanenlsysselsätta arbetshandikappade. Ulskoltet vill härulöver framhålla alt det inte bör varanågot självändamål alt arbetshandikappade byggnadsarbetare kvarstår inom sittyrke. Mol bakgrund av det stora anlalel övertaliga byggnadsarbetare i vissadelar av landel borde i stället ett antal byggnadsarbetare stimuleras att sökasig lill andra branscher. Detta gäller även arbetshandikappade, av vilkaåtskilliga för övrigt arbetar i en arbetsmiljö som framstår som mindrelämplig. Som framhålls i motion 581 är del vidare med hänsyn tillsituationen på byggmarknaden inte realistiskt att räkna med alt de kategorierbyggnadsarbetare som skall sysselsättas med hjälp av strukturstödet kommertillbaka i reguljärt arbele efter en rehabilitering. Del finns därför enupppenbar risk för alt stödformen blir permanent. Slutsatsen av det anförda är alt regeringens förslag omdet särskilda strukturstödet bör avvisas. Regeringen bör i stället i enlighelmed del moderata förslaget låta utreda förutsättningarna för ett individbaseratoch flexibelt lönebidrag enligt den modell som förls fram från moderata samlingspartiet.I avvaktan på resultatet av det utredningsarbetet kan de nuvarande reglerna förlönebidrag utnyttjas för alt hjälpa arbetshandikappade byggnadsarbetare. Vad utskottet anförl innebär sammanfattningsvis altregeringens förslag om strukturstöd för handikappade inom byggnadsindustrin böravslås. Utskollets ställningslagande i denna fråga innebär ett bifall tillmotion 581. Regeringen bör underrättas om vad utskottet anfört i denna del. dels alt utskottets hemställan under 1 borl ha följandelydelse; 1. beträffande strukturstöd för handikappade byggnadsarbetareatt med bifall lill motion 1985/86:581 yrkandena 8 och 9 samt medavslag på propositionen i motsvarande del som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Uppsökarverksamhetbland arbetslösa byggnadsarbetare 1985/86:19 (punkt 5 mom. 2) BengtWittbom, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 17 som börjar med "Som framhålls"och sluiar med "denna del" bort ha följande lydelse; uppfattning finns det inle anledning alt särbehandla en vissyrkeskategori, vilket det är fråga om när det gäller den uppsökandeverksamheten bland långtidsarbetslösa byggnadsarbetare. De aktiviteter av dettaslag som kan behöva sättas in bland byggnadsarbetarna bör följaktligen ske inomramen för de vanliga arbetsmarknadspoliliska insatserna. Vad utskottet anförtpå denna punkt - som innebär att den moderata motionen 581 tillstyrks imotsvarande del - bör ges regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse; 2.belräffande uppsökarverksamhet bland arbetslösa byggnadsarbetare att med bifalllill motion 1985/86:581 yrkande 10 avslår vad som anförs i propositionen imotsvarande del. 9. Prioritering av utbildning och praktik (punkt 6 mom. 2) BengtWittbom, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 23 börjar med "1 propositionen"och på s. 24 slutar med "denna punkt" bort ha följande lydelse: Införandeav de nya inskolningsplatserna är ett betydelsefullt steg i rält riktning. Detär intressant att notera alt regeringen nu presenterar ett förslag som pä flerapunkter ligger nära vad moderata samlingspartiet föreslog för bara någramånader sedan. Detär positivt att regeringen nu är beredd all betona vikten av placeringar inomdel privata näringslivet och att man insett att ungdomslagen innebär att mångafär sina första arbetserfarenheter frän en arbetsmarknad som inte kan förväntasexpandera i framliden. För unga kvinnor innebär sysselsättningen i ungdomslagockså en låsning till traditionellt kvinnliga arbetsuppgifter inom denoffentliga sektorn. Ipropositionen sägs att anvisningarna lill inskolningsplatserna skall föregås avarbetsförmedlings- och utbildningsinsatser.