bet · G901SfU20 · 1985-12-31 00:00:00 — Det avgörandeskälet mot en språkregistrering är dock, anför hon, att en registrering inteär förenlig med de principer om gemenskap och om respekt för den personligaintegriteten som invandrarpolitiken bygger på. Hon erinrar om att isamband med prövningen av uppehållstillstånd för utomnordiska medborgareregistrerar språktillhörighet för bl. a information till invandraren på egetspråk. Detta syfte kunde såvitt avser finska medborgare nås om detinternordiska flyttningsbetyget kompletterades med uppgift om modersmål.Statsrådets avsikt är att senare föreslå regeringen att ge iuppdrag att utreda frågan. begär i motion 346 yrkande 3 ett beslut avriksdagen om att den finskspråkiga befolkningen i skall få möjlighettill frivillig registrering av modersmålet i folkbokföringen. Med hänvisning till vad som redovisats i propositionen ifrågan avstyrker utskottet bifall till det nu aktuella motionsyrkandet. Kulturellafrågor SfU 1985/86:20 IPOK lade i sitt slutbetänkande SOU 1984:58 fram förslagorri en ökad satsning på kulturområdet, bl. a. i lorm av ett särskilt stöd lörinvandrares och minoriteters kulturverksamhet. IPOK betonade rolli sammanhanget och föreslog att rådet skulle få bättre möjligheter att främjainvandrares kulturliv både när det gäller att bevaka utvecklingen, ta initiativtill nya insatser och administrera bidrag. Kommittén föreslog att i kulturrådetsstyrelse skulle ingå en representant för invandrarintressen. Något förslag om ett särskilt stöd för invandrarnaskulturverksamhet läggs inte fram i propositionen. I denna framhålls attkulturrådet skall - i enlighet med principen för genomförandet av deinvandrarpolitiska målen att varje fackmyndighet inom sitt område har sammaansvar för invandrare som för den övriga befolkningen - ha det övergripandeansvaret att i sitt ordinarie arbete beakta invandrarnas behov. Invandrarnasdelaktighet i olika former av kulturstöd bör enligt propositionen kunna stärkasytterligare genom riktade informationsinsatser från sida tillinvandrarna och deras organisationer i fråga om befintliga bidragsmöjligheter.Också kommuner och landsfing bör uppmärksammas på behovet av informationsinsatserför invandrarna och deras lokala föreningar beträffande de stödmöjligheter somstår till buds. Ett flertal mofioner rör invandrarnas möjligheter att fådel av kulturlivet. Utskottet har i fråga om motioner med detta syfte inhämtatyttrande från kulturutskottet. Yttrandet, KrU 1985/86:5 y, återfinns som bilaga2 till betänkandet. har i yttrandet också innefattat motionernaKr285, Kr288, Kr317 och Kr324, vilka överlämnats tillsociallörsäkringsuts-kottet för vidare behandling. Fyra motioner tar upp IPOK:s förslag om åtgärder förinvandrare inom kultursektorn, nämligen motionerna 341 av . (yrkande 2), 345 av m. fl. (yrkandena 6 och 7), 342 av LarsWerner m.fl. (yrkande 2) och 1984/85:794 av m.fl. (yrkande 3).Motionärerna anser att invandrarorganisationerna bör erhålla ett särskilt stödlör sin kulturella verksamhet och att invandrarna bör vara representerade inomstatens kulturråd. I motion 342 begärs att skall anvisa 3 milj. kr.lör ändamålet medan i övriga motioner begärs ett tillkännagivande i frågan. har med hänvisning till de i propositionengjorda uttalandena i fråga om stöd till invandrarorganisationernas kulturellaverksamhet avstyrkt bifall till de förenämnda motionsyrkandena. Såvitt gällerinvandrarnas representation i har utskottet erinrat om att rådetsorganisation och uppgifter är föremål för en utredning somberäknas bli avslutad och att frågan med hänsyn härtillinte bör föranleda någon åtgärd. delarkulturutskottets uppfattning och avstyrker bifall till mofionerna 341 yrkande2, 342 yrkande 2, 345 yrkandena 6 och 7 samt 1984/85:794 yrkande 3. I motion Kr317 av All begärs lörslag om ökat stödåt finska kulturella aktiviteter, bl. a. i form av bättre möjligheter attproducera finskspråkiga program i radio och TV. avstyrktbilall fill motionsyrkandet med hänvisning till det omfattande stöd SfU1985/86:20 som utgår till de i bosatta finländarnas aktiviteter.Kulturutskottet har vidare avstyrkt bifall till två motionsyrkanden,1984/85:2229 av m. fl. och U522 (yrkande 5) av m.fl., om inrättande av ett kurdiskt kulturcentrum i och därvid erinratom att den i propositionen föreslagna omläggningen av statsbidragen tillinvandrarnas riksorganisationer bl. a. har till syfte att organisationernautan alltför detaljerade statsbidragsföreskrifter bör vara fria att självabedöma vilken verksamhet man vill prioritera. Även socialförsäkringsutskottet avstyrker bifall till denu redovisade motionsförslagen om särskilt stöd till kulturverksamhet inomvissa invandrargrupper. Motionärerna i motionerna Kr285 av och av och anseratt ett invandrarmuseum bör tillskapas i medan imotion Kr 288 anser att ett sådant museum bör inrättas i län.Beträffande dessa förslag har kulturutskottet erinrat om att det tidigarebehandlat motioner om inrättande av invandrarmuseum och senast i betänkande KrU1985/86:3 uttalat angelägenheten av att invandrarnas kulturer,samhällsförhållanden och inte minst invandringen som samhällsföreteelse istort är områden som bör dokumenteras på ett mer systematiskt sätt.Kulturutskottet har hänvisat till att frågan om dokumentation av invandrarnaskulturer kommer att behandlas i anslutning till den utredning om de centralamuseernas uppgifter som pågår inom . Vidare harkulturutskottet i betänkande KrU 1985/86:18 erinrat om attutbildningsdepartementet avser att i ett sammanhang behandla ett flertalframställningar om inrättande av invandrarcentrum och invandrarmuseum. Medhänvisning härtill avstyrker kulturutskottet bifall till motionerna Kr285,Kr288 och Kr324, och socialförsäkringsutskottet anser att bör beslutai enlighet härmed. I fyra motioner begärs ett ökat anslag tillImmigrantinstitutet i . Insfitutet får för innevarande budgetår ett bidragom . som utgår av medel som anvisats under utbildningsdepartementetsanslag . Bidrag till särskilda kulturella ändamål och någon förändringhärvidlag är enligt årets budgetproposition inte avsedd för /87.Enligt motionerna 339 av och Hans Nyhage och 344 av ViolaClaesson bör besluta att skall lå ett bidrag på400 . m.fl. anför i motion 343 att institutet,enligt egen uppgift, behöver ett tillskott på ca . och begärbeslut om att institutet skall beviljas ett årligt anslag inom ramen för det iden förevarande propositionen föreslagna nya stödsystemet förinvandrarorganisationerna. slutligen begär i motion 348 beslutom att de ytterligare medel till - utöver vad som utgårfrån anslag - som erfordras för verksamhetenskall beviljas under anslag D 3. Sistnämnda anslagbör därför enligt motionärerna höjas med . har i sitt yttrande ansett att bidragett\\\ Immigrantrnstrtu- tet bör höjas med . men att medel härför, såsom förordats i 20 motionerna343 och 348, bör utgå från SfU 1985/86:20anslag D 3. Såsom framhållits i kulturutskottets yttrande är frågan ombidrag till enskilda arkiv föremål för utredning inom arkivutredningen (U1985:07). Frågor om invandrarforskning kommer att behandlas i denforskningspolitiska proposition som regeringen planerar att lämna tillriksdagen . I avvaktan på att frågan om behov avmedel kan bli närmare prövad i pågående utrednings- och beredningsarbete kansocialförsäkringsutskottet för sin del inte fillstyrka att ett ytterligarebidrag till institutets verksamhet nu skall utges inom ramen för de medel påreserva-fionsanslaget D 3 som beräknas för nästa budgetår för att täckanödvändiga utgifter för invandrarorganisafionernas centrala verksamhet m.m.Utskottet är inte heller berett att föreslå en höjning av anslaget för dettaändamål. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att avsikten är attImmigranternas riksförbund, vars medlemmar är kollektivt anslutna tillImmigrantinstitutet och som därmed är den dominerande föreningen i institutetsorganisation, skall erhålla bidrag för sin verksamhet från anslaget D 3. Med det anförda avstyrker utskottet bifall till mofionerna339,343,344 och 348. I mofion 1984/85:305 av m. fl. (yrkandena2-4) föreslås att statens invandrarverk och de myndigheter som är ansvariga förfolkbokföringen får i uppgift att reellt och effekfivt stödjainvandrarkyrkorna i deras ansträngningar att nå sina medlemmar. Vidare börinvandrarkyrkorna inom ramen för befintliga bidragsmöjligheter få särskildaverksamhets- och lokalbidrag. Invandrarpolifiken i sin helhet bör inriktas påatt nå och hjälpa invandrarna genom deras egna kyrkor i lika hög grad som genomderas övriga organisationer. har i anslutning till behandlingen av denämnda motionsyrkandena erinrat om att en särskild arbetsgrupp filisatts inovember 1985 lör att se över reglerna om statligt stöd till invandrarnastrossamlund. har i sitt yttrande lämnat en utförligredogörelse för de överväganden som ingår i utredningsarbetet och medhänvisning härfill ansett att mofionen i nu aktuell del inte behöver föranledanågon åtgärd. Även ett förslag i mofion 345 av m.fl.(yrkande 1) om att skall uttala att arbetsgruppen förutsätts läggafram förslag om ett förbättrat stöd till invandrarnas trossamfund avstyrks avkulturutskottet med hänvisning till att arbetsgruppens kommande förslag intebör föregripas. ansluter sig tillkulturutskottets uppfattning och avstyrker bifall till mofionerna 1984/85:305yrkandena 2-4 och mofion 345 yrkande 1. Utskottet avstyrker på anförda skäl även bifall tillmotion 8f521 av (delvis) vari också begärs ett tillkännagivandeom stöd till invandrarnas trossamfund. har i sitt yttrande berört även motionerna342 yrkande 12 b och 347 yrkande 10. Med hänsyn till att kulturutskottet i annat sammanhang kommer att behandla frågor som tas upp i nämnda motionsyr kanden har socialförsäkringsutskottet beslutat att överlämna yrkandena i 21 fråga tillkulturutskottet för behandling. SfU 1985/86:20 Utskottetbehandlar under detta avsnitt slutligen yrkande 5 i motion 347 av . Mofionärerna begär ett tillkännagivande om att i den satsning som görspå kultur i skolan måste invandrarkulturen bli en viktig del.Utbildningsutskottet har i betänkande UbU 1984/85:12 behandlat förslag i 1985års budgetproposition om förändringar av skolans arbete i sylte att lå ettinterkulturellt synsätt i undervisningen. Utskottet har helt instämt i propositionensuppfattning att ett interkulturellt perspektiv måste läggas på undervisningenför att bl. a. motverka negafiva attityder och fördomar inte bara hosmajoritetsbefolkningen utan också hos olika etniska minoritetsgrupper.Undervisningen i skolan bör syfta till att öka förståelsen och den ömsesidigarespekten för ohka kulturellt betingade förhållningssätt. Ett interkulturelltsynsätt i skolans verksamhet måste, anför utskottet, givetvis bygga på kunskapoch medvetenhet hos lärare och andra personalkategorier inom skolan, och ettinterkulturellt perspektiv måste ingå som en aspekt såväl i grundutbildningensom i fortbildningen av lärare och andra personalgrupper. Mot bakgrund avdessa uttalanden anser socialförsäkringsutskottet att någon åtgärd medanledning av motion 347 yrkande 5 inte är påkallad. bör enligt propositionen ha kvar ettansvar för samordning och bevakning av myndigheternas åtgärder för invandrare.. Verkets insatser bör dock anpassas fill fackmyndigheternas ökade kunskaper ombehovet av åtgärder och den utveckling av åtgärder som skett . Verkets ambitionsnivå i fråga om bevakning och samordning börvidare anpassas fill de krav som kommit att ställas på verket som en följd avdet nya systemet för flyktingmottagning. I propositionen erinrar föredragande statsrådet om att honi den forskningspolitiska proposition som behandlades av (prop. 1983/ 84:107, UbU 28, rskr. 401) framhållit att invandrarpolifiken ärett angeläget och nytt forskningsområde. En av delegafionen förinvandrarforskning (DEIFO) lämnad redovisning av genomförd och pågåendeforskning inom området visar att området är under snabb utveckling ochengagerar allt fler forskare. DEIFO har också, med utgångspunkt i vad somframhållits i propositionen om forskningsområden som förtjänar särskilduppmärksamhet, utarbetat ett program för invandrarforskning. Som särskilt angelägna forskningsområden framhållerstatsrådet i den förevarande propositionen etniska relationer och etniskdiskriminering. Även olika invandrargruppers - särskilt kvinnors -arbetslivsförhållanden liksom det nya systemet med flykfingmottagning bör ägnasökad uppmärksamhet genom forskning. Statsrådet anser det också angeläget att forskningen inomcentrumbild ningar och liknande tvärvetenskapliga miljöer vid universitet och högskolor utvecklas och konsolideras. I mofion Sf514 av m. fl. begärs etttillkännagivande om cnj i qqjj/o/: .90behovet av flyktingpolitisk forskning för att öka kunskapen om flyktingproblemenspolitiska och ekonomiska orsaker. I första hand krävs, enligt motionärerna,forskning om konkreta pågående oroshärdar, särskilt angående förutsättningarför varaktiga lösningar av dessa konflikter. Stöd fill sådan forskning bör,anför motionärerna, i första hand kanaliseras genom DEIFO. Den av motionärerna nämnda forskningen har i stora delarkaraktär av freds- och konfliktforskning. En basorganisation härför har byggtsupp , och freds- och konfliktforskning bedrivs nu viduniversiteten i , och . Forskning på området sker även viddet internafionella fredsforskningsuniversitetet i (). Den nunämnda forskningen tangerar också den forskning som styrelsen föru-landsforskning, SAREC, finansierar. behandlade vid föregående riksmötefrågan om ytterligare särskilda medel för utbyggnad av basorganisationen förfreds- och konfliktforskning. Utskottet framhöll i sitt av godkändabetänkande UbU 1984/85:33 att det inte var berett föreslå attytterligare medel skulle avsättas för ändamålet utan erinrade om attuniversiteten och högskolorna var ålagda att genom omfördelning av medelåstadkomma förnyelse. Av DEIFO :s rapport och etniska minoriteter somutkom framgår att det finns flera områden inom forskningen ominvandrare Och minoriteter som är angelägna och som bör prioriteras. DEIFOframhåller att den forskning som de anser bör komma till stånd fill viss delkommer att finansieras via anslag men att dethuvudsakliga ansvaret för kunskapsuppbyggandet åligger universiteten. DenutveckUng av tvärvetenskapliga miljöer på forskningsområdet invandrare ochminoriteter som sker vid universiteten bör enligt DEIFO stödjas, och detviktigaste är härvid att en satsning kommer till stånd på tjänster viduniversiteten, direkt inriktade på detta forskningsområde. I proposifionen betonar som nämnts föredragande statsrådetatt centrumbildningar och liknande tvärvetenskapliga arrangemang med särskildinriktning mot migrations- och etnicitetsforskning som vuxit fram vid olikauniversitet och högskolor är värda allt stöd och att deras verksamhet börutvecklas och konsolideras. Mot denna bakgrund och med hänsyn till att frågorom invandrarforskning kommer att behandlas i den forskningspolitiskaproposition som regeringen planerar att lämna till våren 1987förutsätter utskottet att angelägenheten av kunskaper om förhållanden iutvandringsländerna och om vilka faktorer som ger upphov till förändringar iflykfingsituationen i världen kommer att beaktas vid beredningen av den nämndapropositionen. Motion 8f514 lår med det anförda anses besvarad. Ytterhgare en motion tar upp frågan om forskning, nämligenmotion 347 av m. fl. (yrkande 5, delvis). Mofionärerna framhåller vikten av kunskaper om invandringens roll, betydelse och förutsättningar och av fortsatt forskning om.den första och andra generationens livssituafion i . Vidare behövs, anför motionärerna, forskning om identitet, om nationalitet och medborgarskap. Forskning behövs också i stort om etniska minoriteters möjligheter att bevara och utveckla sin kultur i . Slutligen är de etniskakonflikter som då och då förekommer mellan SfU 1985/86:20 majoritets- ochminoritetsbefölkningar ett viktigt område för forskning. Motionärerna begär etttillkännagivande av vad de anfört om invandrarkulturens ställning inomforskfringen. Motionensönskemål om forskning överensstämmer i stora delar med de uttalanden somgjordes i den forskningspolifiska propositionen 1983/84:107 beträffande vilkaforskningsområden som förtjänar särskild uppmärksam- het. Uttalandena hardärefter legat fill grund för utformandet av DEIFO:s forskningsprogram. Medhänsyn härfill behöver motionen enligt utskottets mening inte föranleda någotsärskilt tillkännagivande från sida. (nr 143) om migrerande arbetstagare ILO-konventionnr 143 godkändes av med förbehåll för del II ochrafificerades . De ursprungligen konstaterade ellerbefarade hindren mot rafifikation hade successivt eliminerats, och det endaåterstående förmodade hindret mot fullständigt godkännande var kravet pålikabehandling i fråga om social trygghet enhgt konvenfionens arfikel 10. Artikel10 i konvention nr 143 handlar om att utforma och genomföra en politik somsyftar fill att främja och garantera likställdhet (jämlikhet) mellan migrerandearbetstagare och den rafificerande statens egna medborgare. En sådan polifikhar antagit och även genomfört till stora delar. Beträffande metodernaatt genomföra pofifiken medger konventionen stor frihet genom att de kan vara"lämpade efter nationella förhållanden och sedvanor". har slagit fast att omnämnandet av social trygghet i artikelnvar avsett att bekräfta en grundläggande princip utan att gå in på de tekniskaaspekterna av problemet. Sedan1975 års riktlinjer för invandrar- och minoritetspolitiken antogs har Sverigebl. a. antagit principer för invandrares rätt till folkpension vid bosättninghär och slutit ett antal bilaterala socialförsäkringskonvenfioner, varför majoritet av i bosatta utländska medborgare omfattas av system försocial trygghet. Dessutom har tillträtt (nr 157)om bevarande av rättigheter inom den sociala tryggheten (prop. 1983/84:81, SfU15, rskr. Ipropositionen anförs att de vidtagna åtgärderna och expertkommitténs tolkningav arfikel 10 sammantaget innebär en tillräcklig grund för att också det sistapåtalade hindret mot ratifikafion av konvention nr 143 skall kunna ansesundanröjt. Mot bakgrund härav föreslås i proposifionen att godkännerkonventionen även såvitt avser del II. Utskottet biträderproposifionens förslag i denna del. En ombudsman mot etnisk diskriminering Regeringenhar under detta avsnitt lämnat förslag om en ny lag mot etnisk diskriminering samt om inrättande av en särskild ombiidsman mot etnisk diskriminering. I propositionen anförs att samhället på olika sätt bestämt måste motverka 24 diskrimineringpå etnisk grund. Enligt statsrådet har lagsfiftning därvid en SfU 1985/86:20vikfig funktion såväl för att ge ett skydd i det enskilda fallet som för attpåverka den allmänna inställningen på området. I svensk rätt finns fleralagbestämmelser som är verksamma mot etnisk diskriminering. Ytterligarelagstiftning särskilt riktad mot etnisk diskriminering i arbetslivet harföreslagits och diskuterats ingående, men enligt föredragande statsrådetföreligger inte nu någon godtagbar lösning med nya sanktionerade förbudsreglerpå arbetslivets område. I stället föreslås i propositionen en lagstiftning medannan inriktning, nämligen att en särskild ombudsman mot etnisk diskrimineringtillsätts med uppgift att från en central placering i samhället och medsärskild kompetens genom olika åtgärder motverka etnisk diskriminering iarbetslivet och på andra områden av samhällslivet. Uppgiften blir att dels iindividuella fall ge råd, dels på ett generellt plan bl. a. genomöverläggningar och information arbeta för att gällande rättsregler på områdetiakttas och för att kartlägga behovet av ytterligare åtgärder mot etniskdiskriminering. Verksamheten bör regleras i lag för att ge uttryck för den storavikt som tillmäts akfiva insatser mot etnisk diskriminering. När det gäller ombudsmannens verksamhetsområde är avsiktenatt det skall omfatta hela samhällslivet, eller med andra ord såväl denoffentliga sektorn som de delar av samhällslivet där privata verksamheterförekommer. Privatlivet skall inte omfattas. Vidare föreslås att ombudsmannenägnar särskild uppmärksamhet åt en del av samhällslivet, nämligen arbetslivet.Ombudsmannen skall genom olika åtgärder motverka etnisk diskriminering.Begreppet etnisk diskriminering föreslås här få samma principiella innebörd somi bestämmelse om olaga diskriminering (BrB 16 kap. 9 §) vilketinnebär att diskrimineringsgrunderna är ras, hudfärg, nationellt eller etnisktursprung eller trosbekännelse. Såsom ovan nämnts skall ombudsmannens uppgifter varainriktade såväl på individuella som på generella frågor. I de individuellafallen skall ombudsmannen genom bl. a. råd och upplysningar medverka till attden som anser sig ha blivit diskriminerad kan fillvarata sina rätfigheter. Pådet ' generella planet skall ombudsmannen ta initiativ till åtgärder mot etniskdiskriminering genom överläggningar med myndigheter, företag och organisationeroch genom opinionsbildning, information och på annat liknande sätt. Arbetslivetskall som nämnts ägnas särskild uppmärksamhet. På det området föreslåsombudsmannen få befogenheter att vid vite förelägga arbetsgivare att komma fillöverläggningar med och lämna upplysningar till ombudsmannen. En vikfig uppgiftskall också vara att rapportera till regeringen om behovet av ytterligarelagstiftning eller andra åtgärder. I propositionen föreslås vidare att en särskild nämnd motetnisk diskrimine ring inrättas. Skälen härför är bl. a. att ge ombudsmannen stöd vid uppbyggnaden av verksamheten samt att ge ombudsmannens verksamhet ökad tyngd. I fråga om nämndens sammansättning föreslås att nämnden får tre ledamöter, varav ordföranden skall vara lagkunnig och ha erfarenhet som domare. Vidare föreslås att nämnden skall få följande tre uppgifter. Pröva besvär över vite som ombudsmannen förelagt, ge ombudsmannen råd i principiellt vikfiga frågor samt hos regeringen föreslå författningsändringar eller andra åtgärder som är ägnade att motverka etnisk diskriminering. Beträffande organisationen av den nya verksamhetenföreslås att ombuds- SfU 1985/86:20 mannen och nämnden inrättas som två nyasjälvständiga myndigheter. Någon saklig anknytning till statens invandrarverk() eller någon annan myndighet skall således inte komma i fråga. Däremotföreslås att de båda myndigheterna såvitt gäller vissa rent administrativafunktioner och lokalmässigt bör kunna knytas till någon nu existerandemyndighet. Beträffande ombudsmannen föreslås att denna förordnas ,samt att något formellt krav på att ombudsmannen skall vara lagkunnig inte böruppställas. En utvärdering av den nya verksamheten bör göras efter cirka treår. I fråga om resurserna för ombudsmannens verksamhet anförsi propositionen att det inte är möjligt att nu göra någon bedömning av vilkenarbetsbelastning ombudsmannen kommer att möta varken i ett inledningsskedeeller . Det hårt ansträngda statsfinansiella läget begränsarockså de resurser som kan avsättas för ändamålet. Detta innebär att ett kanslimed en handläggare i byrådirektörs/avdelningsdirektörs ställning och enassistent bör ställas till ombudsmannens förfogande. För nämndens arbetefordras en sekreterare på bisysslebasis. I propositionen föreslås att ett nytt anslag inrättasunder fionde huvudtiteln med benämningen D 7. Ombudsmannen mot etniskdiskriminering m.m. Från anslaget skall bestridas kostnaderna för ombudsmannenjämte kansli samt nämnden. Det sammanlagda medelsbehovet beräknas i proposifionentill , varav . avser kostnader lör ombudsmannen medkansli. Statsrådet anför härvid att i medelsberäkningen är beaktat behovet avmedel för tjänsteresor i samband med informationsmöten och överiäggningar samtför tolk- och översättningsarbete. Slutligen anförs i propositionen under detta avsnitt att iden föreslagna lagstiftningen ingår som ett centralt inslag att enskilda skallkunna vända sig fill ombudsmannen och lämna uppgifter med anknytning fillpåstådd etnisk diskriminering. Vidare föreslås en plikt för arbetsgivare att,utom i vissa undantagsfall, lämna uppgifter till ombudsmannen av betydelse fördennes verksamhet.