bet · G901AU13 · 1985-12-31 00:00:00 — Förslaget i motionen omtillfällig inplacering av och i stödområde B harutskottet behandlat i ett tidigare avsnitt. Imotion 473 av () föreslås en förbättring av persontrafikenmellan och . Vidare bör lelelin-jenätel byggas utså att hinder för utökade dala- och telekommunikationer inte uppstår.Västerbergslagen föreslås få förtur vid utbyggnad av ny kabel med fiberoptik.Samma motionär föreslår i motion 481 att 3 milj. kr. av föreslagna medel försärskilda utvecklingsinsatser i Bergslagen bör användas lill ett teknisktcentrum i . Utskottetövergår härefter lill en redovisning av motioner om ulvecklingen iBergslagslänen, exkl. från allmänna motionstiden, dvs. innanregeringen presenterade det i det föregående redovisade åtgärdsprogrammet. Bengt-OlaRyttar m.fl. (s) förordar i molion 1985/86: A404 industriinriktadhögskoleutbildning i Bergslagen. BjörnKörlof (m) föreslår i motion A439 ett åtgärdsprogram för Bergslagen,innehållande bl. a. satsningar på teknikutveckling, skatte- och avgiftssänkningar,fri etableringsrätt inom verksamhetsområden med offentligt service- ochtjänslemonopol, utbyggd läriingsutbildning samt infraslrukturella insatser. Imotion A440 av m.fl. (c) begärs elt åtgärdsprögram med inriktning påulveckling av teknisk utbildning och sysselsättningsskapande åtgärder iBergslagen. Bland de konkreta förslagen kan nämnas utbyggd högskoleverksamhet,specialutbildning på gymnasienivå, nedsatta sjukförsäkringsavgifter, förturför orter i Bergslagen vid decentralisering av statlig verksamhet samtupprustning av kommunikationerna. m. fl. (s) redovisar i motion A445 ett förslag till åtgärdsprogram iBergslagen. a. föreslås etablering av ett statligt industricentrum iSkinnskatteberg, transportstöd för samtliga Bergslagskommuner, förstärkning avBergslagsdelegationens resurser, försök med decentralisering av offentligverksamhel lill och Bergslagen med utnyttjande av dalatekniksamt ökade invesleringar på kommunikalions-området. Imotion A449 av m. fl. (s) redovisas en rad åtgär der som syftar lill en förbättring av situationen på arbetsmarknaden i . Allmänt förordas först en översyn av riktlinjerna och 77 medlen förregionalpolitiken och angränsande subområden. Bland åtgår- AU 1985/86: 13 dernai övrigt kan nämnas regionalpolitiskt stöd lill försöksstation för insjöfisk iSävenfors i kommun, ändrade regler för stödet lill kommunalaindustrilokaler, åtgärder för att förstärka industriverkets möjligheter attinformera om lokaliseringsförutsällningarna i Bergslagen saml förbättringar avväg- och järnvägsförbindelserna i regionen. Ettåtgärdsprögram för Bergslagen begärs även av m.fl. (vpk) imotion A452. Här kan nämnas krav på förändring av löntagarfondernasanvändning, statliga industri- och energisatsningar, utbildningsinsatser samtförbättrade kommunikationer. () föreslår i molion A463 bl. a. för Bergslagen att televerketsinvesteringsprogram och taxesältning mer än bör underordna sigregionalpolitiska mål, att järnvägskommunikationerna skall ses över saml attlinjer för teknik och förelagande inrättas vid högskolan i . Slutligenpresenteras för Bergslagsregionen i molion A494 av de m.fl. (fp) ettomfattande åtgärdsprögram. Motionärerna lar bl. a. upp frågor omBergslagsdelegationen, som sedermera behandlats i propositionen och en däravföranledd motion av samma motionärer. Härutöver föreslås åtgärder inom bl. a.jordbrukspolitiken, kommunikationsområdet samt turism. I fyra motioner föreslåsutvecklingsinsatser i . m.fl. (s) framhåller i motion A433 bl.a. att Bergslagskommunerna ilänet fordrar särskild uppmärksamhet. I motionen föreslås förbättrademöjligheter inom för bl. a. forsknings- och utvecklingsverksamhet,en friare resursanvändning av de statliga medlen inom befintligastödmedelsramar samt konkreta förslag på en rad områden, bl.a. teknikområdet.Förslaget i motionen om en uppflyttning av länels Bergslagskommuner tillstödområde B har utskottet behandlat i ett tidigare avsnitt. Imotion A487 av () och () framhålls bl. a.arbetsmarknadsproblemen i länet, som innebär att främst ungdomarna flyttar utmed befolkningsminskning som följd. I delta sammanhang behandlas motionensförslag om försök med alternativ odling i och önskemål omlokaliseringsstöd för en alpin sporianläggning i . Övriga yrkandenbehandlas i andra sammanhang. m. fl. (c, m, fp) redovisar i motion A488 länels behov av ökade regionalpolitiskainsatser. Motionärerna pekar bl. a. pä behovel av en ökad företagsamhet, ökadsatsning på turism, anslag för att stödja teknikcentra saml en bättreinfrastruktur. Imolion A422 föreslår (vpk) en utvecklingsplan för ,som bl. innehåller insalser för en industriell förnyelse, utbildningsprogramsamt förbättringar av dammar och teknisk vatlen-kraftsulruslning. Utvecklingsinsatseri län föreslås i motion A446 av stam . (fp) och (). Motionärerna begär en prioritering av Europavägarna Norge-Karlstad-Örebro-Stockholm i vägplaneringen. Övriga yrkanden behandlas i annat sammanhang, bl. a. förslag om inplace ring av och i stödområde. Hallstahammarskommun i uppmärksammas i motion AU 1985/86: 13 A409 avHans "i (vpk). Kommunen bör enligl motionärenkunna få del av de särskilda utvecklingsinsatserna för industriell utvecklingoch förnyelse. Motionens förslag om inplacering av kommunen i stödområdebehandlas i ett tidigare avsnitt. Utvecklingen i Kopparbergslän behandlas i fyra motioner. m.fl. (s) föreslår i molion A458 att särskilda sysselsättnings- ochregionalpolitiska åtgärder skall sättas in i länet. a. begärs ettsysselsättningspaket för ungdomar i länet, en förstärkning av de ordinariestödformerna, ett tunnplåts- och trätekniskt centrum, en teknisk högskola samlförstärkningar av kommunikations- och transportapparaten i länet. IngerHestvik m.fl. (s) begär i molion A222 all insalser skall vidtas som innebär enförbättring av kvinnosysselsätlningen i länet. () föreslår iA448 att stafiiga satsningar skall göras i Boriänge kommun motsvarande vad somgörs i Bergslagskommunerna. kommun bör också placeras i stödområde, enfråga utskottet tagit ställning till i det föregående. Slutligenpresenterar () och () i motion A462 eltåtgärdsprogram för all stärka de mindre förelagen i . a. föreslåssänkning av sjukförsäkringsavgifterna och en uppräkning av länsanslaget till50 milj. kr. Utskottethar tidigare i detta avsnitt beskrivit ulvecklingen i Bergslagen.Befolkningstalen i hela regionen är i starkt avtagande,induslrisyssel-sättningen har minskat dramatiskt och arbetslöshelen ärgenomgående högre än genomsnittel för riket. Den grundläggande orsaken tillproblemen är ett starkt beroende av basindustrier (stål-, gruv- ochskogsindustrier), vilka genomgått en omfattande omstrukturering. Motdenna bakgrund framstår del som angeläget med extraordinära, målmedvetna ochbrett upplagda insalser för att vända utvecklingen. Av redovisningen av detstora antalet motioner som väckts med anledning av utvecklingen framgår förövrigt all det i de berörda länen finns både en belydande medvetenhet omproblemen och förslag till hur man skall kunna komma till rätta med dem.Genomgående kan konstateras all det finns en stor samstämmighet i motionerna ombetydelsen av en ökad differentiering av näringslivet i Bergslagen. Utskottetdelar denna uppfattning. Det förslag till åtgärdsprogram som regeringen lagtfram - och som utskottet i sammanfattning presenterat i det föregående - harockså denna inriktning. Den allmänna inriktningen på insatserna i Bergslagensom regeringen föreslår kan följaktligen sägas överensstämma i stort med vadsom förordas i flera motioner, bl. a. i ett av yrkandena i dencenterparlistiska motionen 475. Somframhålls i propositionen har Bergslagen till följd av utvecklingenprioriterats vad gäller ålgärder inom industri- och regionalpolitiken m.fl.politikområden med bl. a. ett särskilt Bergslagsprogramär 1984 (prop. 1983/84; 157, AU 23, rskr. Insalserna har möjliggjort alten rad projekt kommit i gång. Somredovisats förelägger nu regeringen i proposition ett nytt åtgärdsprogram för Bergslagen fill en beräknad kostnad av 425 milj. 79 Programmet, som ärtreårigt, innefattar bl. a. inrättandet av en särskild AU 1985/86: 13Bergslagsdelegation med egna medel för utvecklingsinsatser, satsningar påföretagsutveckling och utbildning/forskning, investeringar på kommunikationsområdetsamt särskilda arbelsmarknadspoliliska insalser. Utskottetvill stryka under vad som anförs i propositionen om programmet, nämligen attdel innehåller verksamheter utöver de ordinarie insatser som görs pä olikapolitikomräden. Vid sidan om de här akluella särskilda insatserna kommerföljaktligen statsmakterna att liksom avsätta betydande belopp förindustri-, regional- och arbetsmarknadspolitiska insalser. Av slor betydelseför regionens utveckling är vidare fortsatta satsningar för en förbättradinfrastruktur, utbildning, turism osv. Inom regionalpolitiken har t. ex. underinnevarande budgetår fördelats sammanlagl ca 140 milj. kr. Medhänsyn lill vad ovan sagts om de samlade insalser som görs i Bergslagen anserutskottet att omfattningen av insatserna i Bergslagen som föreslås avregeringen är väl avvägd. Utvecklingen måste självfallet följas ingående ochfortlöpande. Utskottet utgår från att regeringen återkommer till omdet skulle visa sig alt det finns behov av insatser utöver de nu föreslagna.Med del anförda avstyrker utskottet vpk-yrkan-den om åtgärdsprogram tillavsevärt slörre kostnader än enligt propositionens förslag. Ulskoltetövergår härefter till att behandla de olika inslagen i ålgärds--programmet. EnBergslagsdelegation föreslås, som fidigare nämnts, få en central roll igenomförandel av åtgärdsprogrammet med bl. a. en egen medelsram. I fleramotioner sägs att de aktuella medlen i stället borde fördelas på resp.länsorgan. Utskottet delar inte denna uppfattning. Skall delegationen bli densamlade kraft för åtgärderna i Bergslagen som enligt utskotiets uppfattning ärönskvärd bör den också ha resurser till sill förfogande. Utskottet utgårdäremot från alt delegationen i sitt arbele kommer att ha ett nära samarbete medbl. a. länsorganen. bör erinras om att de ordinarieregionalpolitiska medlen liksom kommer att disponeras av resp.länsstyrelse. Ulskoltetdelar också uppfattningen i propositionen all det bör ankomma på delegationenatt närmare avgöra den geografiska inriktningen av insalserna iBergslagsregionen. Utskottetförutsätter att man vid tillkomsten av delegationen prövar möjligheterna lokalisering i Bergslagen. Meddet anförda tillstyrker utskottet vad som anförs i propositionen om inrättandetav och medelsanvisning (53 milj. till en särskild Bergslags-delegation.Aktuella motionsyrkanden om avslag i denna del avstyrks därför. Förföretagsutveckling i Bergslagen (riskkapital och industrilokaler) föresläs 68milj. I takt med all de företagsuppsökande insatserna leder till förslag omkonkreta åtgärder i förelagen börjar anspråk att ställas både pä finansiellaresurser och på industrilokaler. Utskottetinser betydelsen av att förelagsutvecklingen främjas i Bergsla gen. Som utskottet tidigare anfört är det en angelägen uppgift att få en ökad 80 differentiering avnäringslivet i regionen. Vad som anförs i propositionen AU 1985/86: 13 underdenna punkt tillstyrks därför. De föreslagna medlen bör få användas förregionalpolitiskt utvecklingskapital och till ny-, till- eller ombyggnad avindustrilokaler. Regeringen bör vidare kunna disponera medel från anslaget förlokaliseringsbidrag till industrilokaler för uthyrning. Det bör ankomma på främstregeringen men också på Bergslagsdelegalionen att närmare pröva hur dessa medelskall användas. Här måste bl. a. ske en samordning med länsstyrelsernas ochutvecklingsfondernas insalser. Utskottet avstyrker därför de förslag tillpreciseringar av medlens användning som förs fram i molion 478. Enbetydelsefull del i åtgärdsprogrammet är den föreslagna satsningen på 84 milj.kr. för insatser inom forskning och utveckUng samt utbildning i Bergslagen.Delprogrammet innefattar bl. a. materialteknikprogram, högskoleutbildning,gymnasieutbildning och teknikcentra. Idenna del har arbetsmarknadsutskottet berett utbildningsutskottet tillfällealt yttra sig över propositionens förslag jämte motioner. a. när det gäller insatserna inom högskoleområdet om alt det ibudgetpropositionen (bilaga 10, s. 42) har redovisats ett samarbetsprojektmellan högskoleenheterna i högskoleregion och högskolan i samlregionstyrelserna i högskoleregion och högskoleregion. Dettaprojekt syftar främst till resursmobilisering och samverkan inom de akluellaämnesområdena. Projektet har kallats Bergslagens tekniska högskola.Utbildningsutskottet har inhämtat att avsikten med projektet inle är att byggaupp en ny teknisk högskola i regionen utan att samordna och utveckla dentekniska högskoleutbildningen vid de existerande högskolorna i Bergslagen.Resultatet av arbetet inom projektet har ännu inle redovisats.Ulbildningsulskottet konslalerar alt ett första underlag för de särskildainsatserna i Bergslagen inom högskoleområdet enligt propositionen kommer allföreligga när regionslyrelsen i redovisar detta projekt. Förgymnasieskolans del föreslås att medel under anslaget Särskildautvecklingsinsatser i Bergslagen skall användas lill utrustning för olikatekniska påbyggnadsutbildningar samt för utveckling av teknikcentra därgymnasieskolan och motsvarande utbildningar inom den kommunala vuxenutbildningenskall kunna medverka. Del ökade behovet av undervisningsresurser som dettamedför bör enligt propositionen kunna täckas genom omfördelningar somskolöverstyrelsen och berörda länsskolnämnder kan göra inom de ordinarieramarna för verksamheten. Närdel gäller förslagen för gymnasieskolan framhåller ulbildningsulskottet delar den syn som förs fram i propositionen och motionerna omutbildningens och forskningens betydelse för den regionala utvecklingen.Utskottet tillstyrker därför att en särskild insats görs på detta område förutveckling av Bergslagen. Utskottet förutsätter därvid all sådana i särskildordning finansierade insalser som innebär all utbildningsväsendet utnyttjassom ett instrument i regionalpolitiken även planeras på ett sådani sätt allkontinuitet och planmässighet i gymnasieskolans och högskolans utvecklingfrämjas. Utskottet utgår även från att de nu föreliggande förslagen pågymnasieskolans område inte får innebära att det 6 1985/8Ö. reguljäraplaneringssystemet, som beslutat om, skall upphöra att AU 1985/86: 13gälla. Mot bakgrund härav bör enligt utbildningsutskottets meninginte uttala sig om lokalisering av viss gymnasieutbildning, såsom förordas imotion 467. förutsätter att länsskolnämnderna medverkarvid fördelningen av de begärda medlen till utrustning för gymnasieskolan ochden kommunala vuxenutbildningen. Utbildningsutskottetutgår också från att frågor om lokalisering och dimensionering av allmännautbildningslinjer inom högskolan planeras i vanlig ordning och föreläggsriksdagen. Frågor om lokalisering och dimensionering av högskoleutbildning iform av lokala linjer och enstaka kurser ankommer på resp. regionstyrelse ochhögskolestyrelse alt besluta om. Med hänvisning lill det anförda anserutbildningsutskottet att arbetsmarknadsutskottet bör avstyrka motionerna 467,478 och 480 i aktuella delar samt tillstyrka att 84 milj. kr. anvisas tillsärskilda utvecklingsinsatser i Bergslagen beträffande forskning, tekniskulveckling, teknikspridning och utbildning. Närdet gäller den kommunala vuxenutbildningen skall enligt förslaget en kursstarta om antalet studerande beräknas varaktigt uppgå lill lägst tolv eller iglesbygd lägst älta (3 kap. 12 § vuxenutbildningsförordningen 1985:288). Enligtpropositionen visar erfarenheten alt del ofta är svårt att rekryteraerforderligl antal deltagare för att starta kurser i tekniska ämnen. I syftealt öka möjligheterna all fä till stånd vuxenutbildning i tekniska ämnenföreslås att i kommunerna i Bergslagen skall få startas sådana kurser med lägstälta eller i glesbygd lägst fem deltagare . Utbildningsulskottelerinrar om att hälften av det antal undervisningstimmar som utgör ramen för enkommuns kommunala vuxenutbildning, dock högsl , ulgören särskild delram som får utnyttjas för kurser med lägst fem studerande (3kap. 12 och 76 §§ vuxenutbildningsförordningen 1985:288). Denna delram kansåledes utnyttjas för kurser i tekniska ämnen med lägst femdeltagare i samtliga kommuner i landet. I enlighet med beslul är1984 (prop. 1984/ 85:169, UbU 1, rskr. 11) får dessutom länsskolnämnd i samrådmed berörda kommuner överföra undervisningslimmar från en kommuns särskildadelram lill en annan kommuns särskilda delram, om den senare kommunen anordnarspeciella kurser för studerande med handikapp eller kurser för smala tekniskautbildningar av regionalt intresse eller riksintresse (3 kap. 76 § vuxenulbildningsförordningen1985:288). Dennu föreslagna ordningen som enbart skall gälla för kommuner inom Bergslagenunder en treårsperiod innebär all kommunen utöver den särskilda delramen, menväl inom sin totala ram undervisningstimmar för vuxenutbildning, färanordna kurs i tekniska ämnen om del-lagarantalet beräknas uppgå till lägståtta eller i glesbygd lägst fem. Ulbildningsulskottetanser all syftet med regeringens förslag bör kunna uppnäs inom ramen för nu gällande syslem. Ulskoltet anser därför all det bör ankomma pä länsskolnämnd även att medge att delramen fär utökas ytterligare, dock inom den totala ramen undervisningstimmar för en kom muns kommunala vuxenutbildning, för alt kurs i tekniska ämnen skall 82 kunnaanordnas i kommun i Bergslagen . AU 1985/86: 13Sådan kurs bör i enlighet med nu gällande regler för undervisning inom delramenfå startas om antalet deltagare beräknas varaktigt uppgå lill lägst fem.Utbildningsutskottet förordar att arbetsmarknadsutskottet skall föreslåriksdagen att med anledning av propositionen som sin mening ge regeringen deltatill känna. Arbelsmarknadsulskoltel ansluter sig lill de övervägandensom gjorts i utbildningsutskottet i denna del. 84 milj. kr. bör följakfligenanvisas till särskilda utvecklingsinsatser i Bergslagen inom området forskning,teknisk utveckling, teknikspridning och utbildning. I sammanhanget aktuellamotionsyrkanden avstyrks. Utöver de motioner som utbildningsutskottet haftanledning att yttra sig över gäller detta ställningslagande även molion 468 avOve m.fl. (s) i vilken de föreslagna utvecklingsmedlen även skallkunna användas för särskill vuxenstudieslöd för arbetslösa. Arbetsmarknadsutskottetär inte heller berett tillstyrka förslaget i motion 481 av ()om särskilda medel lill ett tekniskt centrum i . Det får ankomma påBergslagsdelegationen att i samarbete med berörda myndigheler, länsstyrelser m.m., pröva olika uppslag inom bl. a. forsknings- och utbildningsområdet. I enlighet med utbildningsutskottets förslag föreslärarbetsmarknadsut-skotiet vidare att med anledning av proposition1985/86; 125 som sin mening bör ge regeringen lill känna vad som ovan anförtsbeträffande den kommunala vuxenutbildningen. Med hänsyn till vad ovan sagts bör anvisa 205milj. / anslag för regionala utvecklingsinsatser i Bergslagen. Av deltaföljer vidare att den moderata motionen 478 och motion 480 (c) bör avslås imotsvarande del. Av propositionen kan utläsas grunddragen iåtgärdsprogrammet. Del fortsatta arbetet kommer med nödvändighet att innebäraen ytterligare konkretisering på olika delområden. Här ges utrymme för uppslagfrån berörda länsstyrelser, kommuner, myndigheler osv. För utskottet framstårdenna ordning som naturlig, varför utskottet inle kan dela den kritik molålgärdsprogrammets utformning som förs fram i den moderata motionen 478. Till särskilda arbetsmarknadspolitiska insatser iBergslagen föreslås, som tidigare nämnts, 65 milj. kr. för en treårsperiod. Detgäller teknikinriktad AMU och projektmedel. Utskottet tillstyrkerpropositionen i denna del. Molion 478 (m) och 480 (c), i vilken yrkas att dettaförslag skall avvisas, avstyrks därför i aktuell del. När det gäller insatser på kommunikationsområdet iBergslagen föreslås 155 milj. kr. för invesleringar i vägar och järnvägar.Dessa medel avsätts via finansfullmaklen. Enligt utskottets uppfattning är en väl utbyggdinfrastruktur en viktig förutsättning för bl. a. elt mer differentierat näringsliv i Bergslagen. Som framgått av redovisningen av motionerna förs fram ett stort antal projekt pä kommunikationsområdet. Utskottet anser för sin del att frågan om vilka projekt som skall förverkligas med de här akluella medlen bör överlåtas till de ansvariga myndigheterna efter samråd med berörda länsstyrelser, kom- 83 Samtliga motionsyrkanden med anledning av propositionen ominvesle-. AU 1985/86: 13 ringar i vägar, broar m. m. avstyrks därför. Ulskoltet anser sammanfattningsvis att regeringens förslagtill åtgärdsprogram för Bergslagen bör kunna främja utvecklingen i ., Ulskollel ulgår vidare frän all länsstyrelserna bedriverett forlsalt intensivt arbete för de berörda länen inom ramen för de ordinariemedlen. Länsstyrelserna bedriver, som tidigare nämnts, ett kontinuerligt planeringsarbetesom spänner över elt brett register. En fräga som f. ö. behandlats särskill ärkvinnornas situation på arbetsmarknaden, en fråga som aktualiseras i motion A222. Det är självfallet angelägel att de särskilda Bergslagsinsatserna görs isamverkan med länsorganen och samordnas med de ordinarie åtgärderna. När del slutligen gäller förslag lill insatser i övrigt iBergslagen och Bergslagslänen som förls fram i ell stort antal motioner är delutskotiets uppfattning att de särskilda insatser som föreslås i propositionentillsammans med de ordinarie åtgärder som vidtas pä olika politikomräden börfä betydelse för utvecklingen i samtliga Bergslägslän. De aktuella motionernabör följaktligen kunna anses vara i huvudsak tillgodosedda genom de insalsersom föresläs av regeringen, och som utskottet tillstyrkt. Som ulskotlet tidigare framhållit bör det ankomma pålänsorganen all utarbeta åtgärdsprogram, initiera länsvisa delegationer ochutredningar. För della ändamål ulgår bl. a. betydande belopp från de s. k.länsanslagen. Med det anförda avstyrker utskottet övriga i detföregående inte behandlade motioner rörande utveckling och åtgärder iBergslagen eller i enskilda län tillhörande della område. Tre motioner från den allmänna motionstiden behandlar densvenska kusten och skärgården. I motion A403 av i (c) och GunnelJonäng (c) framhålls behovet av en samlad skärgårdspolitik där de statligaorganen pä elt bättre sätt än samordnar sin verksamhet i södraNorrland. Dessa frågor bör enligt motionärernas uppfattning bli föremål för ensärskild utredning. Även i motion A485 av m. fl. (c) begärs ensammanhållen skärgårdspolitik. En sådan samordning skulle enligt motionenförhindra alt de positiva satsningar som görs av mänga länsstyrelseromintetgörs av andra samhälleliga beslul. Vidare skulle uppnås alt skärgårdeninte avfolkas genom alt olika ställiga verk var för sig vidtar åtgärder somför resp. verk kan förefalla rimliga men som sammantagna bidrar tillkustbygdernas avfolkning. Slutligen föreslås också i motion A499 av m.fl. (c) att en slagkraftig och sammanhållen skärgårdspolitik kommer till stånd. Elt cen tralt organ bör få huvudansvaret för skärgårdspoliliken. Enligt motionärer na bör elt handlingsprogram för skärgården bl. a. innehålla ökade möjlighe ter till regionalpolitiskt stöd, stödåtgärder för skärgårdsjordbrukel, bättre 84 villkor förfiskerinäringen, stimulans av hemslöjd, hantverk m. m., statligt AU 1985/86: 13delansvar för en god trafikförsörjning, utnyttjande av modern data- ochkommunikationsteknik för att decentralisera utförandet av arbetsuppgifter inoml.ex. statliga myndigheler, landsting och kommuner till skärgården, anpassningav taxeringsvärdena för fastigheter i skärgården som ägs av bofastaskärgårdsbor till deras ekonomiska verklighet samt ett större ansvar hos olikamyndigheler för alt upprätthålla sysselsättning och service i skärgården. Utskottethar ingen annan uppfattning än motionärerna beträffande vikten av attskärgården bevaras och utvecklas.