bet · G901SfU13 · 1985-12-31 00:00:00 — Föredraganden anför i anslutningfill detta särskilda bidrag att det, utöver de ändamål som bidragetursprungligen är avsett för, kan vara angeläget att sfimulera samverkansprojektmellan kommuner och frivilHgorganisafioner i flyktingmottagandet. Ökningen avmedlen jämfört med innevarande år är i första hand motiverad av att ett flertalkommuner som tar emot flyktingar saknar erfarenhet och kan behöva särskiltstöd. Ersättning till landstingskommuner för sjukvård m. m. beräknas till 22milj. kr., varav 2 milj. kr. avser särskilda bidrag för speciella vårdinsatserför handikappade flykfingar och andra flykfingar med särskilda behov. Slutligenberäknas ersättningar för särskilda genomgångsbostäder till 20 milj. kr.Sammanlagt föreslås anvisat ett förslagsanslag av 620 milj. kr. Tremotioner berör frågor om åtgärder för att förmå kommunerna att ta emot flerflyktingar. m.fl. anför i motion Sf509 (yrkande 1 delvis)att många kommuner inte alls tagit emot flykfingar eller endast accepterat ettfåtal personer. Motionärerna anser det självklart att alla kommuner skall tasitt ansvar för mottagning av flyktingar och att kommunernaskall kunna åläggas att ta emot ett visst antal personer. Ett SfU 1985/86:13särskilt stort ansvar vilar därvid på kommuner med god ekonomi och med ettrelativt litet antal invandrare. Motionärerna begär ett tillkännagivande tillregeringen härom. I motion 81513 av m. fl. (yrkande 1) begärsett fillkännagivande om att alla kommuner efter förmåga bör medverka till attansvaret för att flyktingar tas emot i kommunerna fördelas på ett rimligt sätt.Motionärerna anser också att det är en olägenhet att avtalen mellan ochkommunerna om flyktingmottagande endast är ettåriga och fordrar en omständligförhandlingsprocedur. I motion Sf518 (delvis), som också väckts av Hans GöranFranck m.fl., belyses mera ingående hur antalet mottagna flyktingar fördelarsig på olika regioner och kommuner, och motionärerna framhåller att enkoncentration skett till några kommuner och bostadsområden. För att skapa godamöjligheter i kommunerna att ta emot flyktingar på ett generöst och humantsätt och avvärja hoten om motsättningar och invandrarfientlighet ansermotionärerna att förstärkta åtgärder bör vidtas för att alla län och ett ökatantal kommuner skall ta emot flyktingar. Ytterligare resurser kan, anförmotionärerna, behövas för detta ändamål. Åtgärder bör också vidtas för attflyktingarna skall tas emot på bostadsorten från ankomsten fillSverige. Ett forsknings-och utvecklingsarbete kring hur människor med olikabakgrund kan forma sitt bostadsområde bör initieras. har gått ut med en generellskrivelse till kommunerna,' i vilken verket vädjar om medverkan till att fleraflyktingar kan beredas plats i kommunerna under de närmaste månaderna.Bakgrunden till skrivelsen är att det fanns 3 300 personer iSIV:s förläggningar och att endast ett 50-tal kommuner tagit emot flyktingarunder januari månad. Till skrivelsen har fogats en sammanställning över antaletmottagna flyktingar i kommunerna . Sammanställningen utvisar bl.a. att. träffat avtal med 137 kommuner som tagit emot 14 232 personer, ettantal som för övrigt är väsenfiigt större än vad som förutsatts i avtalen.Jämfört med folkmängden har och län tagit emot den störstaandelen, 3,5 resp. 2,9 per 1 000 invånare. , ochVärmlands län har den lägsta andelen mottagna, 0,2 per 1 000 invånare, och ävenÄlvsborgs och har en påfallande låg andel. Flyktingmottagningensker sålunda fortfarande med en ojämn fördelning över landet och medtyngdpunkten förlagd till storstadsområdena. Även om många kommuner på ettförtjänstfullt sätt tagit sitt ansvar för flykfingmottag-ningen är enligtutskottets uppfattning den hitfillsvarande tendensen oroande. Den nyaordningen för flykfingmottagning bygger på frivillighet från kommunernas sida.En grundförutsättning för att denna ordning skall fungera och flykfingarna inteskall bli hänvisade till att leva i 8IV:s förläggningar under långa fider äratt alla kommuner känner solidaritet med dem som söker skydd i vårt land ochett ansvar för att de tas emot i det svenska samhället. Det är nödvändigt attde ansvariga i kommunerna ser på flyktingmottagandet som en angelägenhet förhela landet snarare än som en angelägenhet för den egna kommunen. Det är ocksåangeläget att kommunerna utnyttjar alla möjligheter fill information ochopinionsbildning inom det egnakommunområdet för att skapa förståelse för ett generöst och 10 humantmottagande av flyktingar. Med hänsyn till de stora ansträngningar som görs frånSIV:s sida att förmå SfU 1985/86:13 kommunerna att öka sitt flyktingmottagandeoch till att svårigheterna att finna ett tillräckligt antal kommunplatser intesynes bero på ett otillräckligt ekonomiskt stöd till kommunerna finnerutskottet inte anledning till något fillkännagivande till regeringen i frågan.I anslutning till vad .som anförts i motion Sf513 om att avtal omflyktingmottagning bör ingås för längre fid än har utskottet erfarit attså har förutsatts kunna ske efter hand som det nya mottagningssystemetförankrats i kommunerna. Man har dock i inledningsskedet från såväl 8IV:s somkommunernas sida ansett att det finns vissa fördelar med att avtal endast slutsför i sänder. Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionSf509 yrkande 1 i nu behandlad del och mofionerna 81513 och 81518, sistnämndamofion i behandlad del. Mofionärerna i motion 81509 (yrkande 1) anser också attalla invandrare som får uppehålls- och arbetstillstånd skall fåundervisning i svenska och om svenska förhållanden. För flykfingar som harsvåra skador till följd av tortyr, svält m. m. eller har andra svåra problembör kommuner och landsting ställa särskilda resurser till förfogande. Därvidbör särskilt barnens och barnfamiljernas problem uppmärksammas. ochsocialstyrelsen bör enhgt motionärerna verka för att och hälso-och sjukvården i sitt ordinarie arbete i större utsträckning än nu tar hänsyntill invandrarnas speciella svårigheter. , slutligen, begär i mofion 8f516 ettfillkännagivande till regeringen om att flykfingbarnen har behov avpsykologiskt stöd i invandrarverkets anläggningar och i mottagarkommunerna. Imotiven till yrkandet understryker motionären angelägenheten av att allaåtgärder vidtas för att tillförsäkra framför allt de mindre barnen en tryggmiljö. Som exempel på sådana åtgärder nämner motionären vikten av att man iSIV:s anläggningar och kommunerna bl. a. bedriver en pedagogisk verksamhet ochatt man har hemspråksträning. Såvitt gäller motionskravet att invandrare som fåruppehålls- och arbets tillstånd skall få undervisning i svenska och om svenska förhållanden blir detta tillgodosett genom det förslag som ligger på bord och som remitterats till utbildningsutskottet (prop. 1985/86:67). För flyktingar som har behov av speciella vårdinsatser har - utöver den generella ersättningen för sjukvårds- och hälsoundersökningar till sjukvårdshuvudmännen - beräknats ett särskilt bidrag av 2 milj. kr. som är avsett att direkt ersätta sjukvårdshuvudmännen för mer krävande vårdinsat ser. Utvecklingen av dessa insatser följs noga av regeringen. och bedriver ett kontinuerligt arbete för att verka för att invandrarnas - och då särskilt barnens - speciella svårigheter uppmärksam mas inom hälso- och sjukvården och . har i Allmänna råd (1985:4) Hälsovård för flyktingar och asylsökande beskrivit flyktingarnas hälsoproblem och framhållit att de sociala och psykiatriska problemen är dominerande och att barnen och tortyroffren är särskilt utsatta. Ett speciellt avsnitt behandlar frågor om psykiatrisk vård och behandling. På uppdrag av utreds också den psykiska och sociala situationen för barn och ungdomar som vistas på 8IV:s 11 förläggningar,och utredningen väntas bli färdig . SfU 1985/86:13 Med hänsyn till det anförda finner utskottet att någonåtgärd från sida med anledning av motion 8f509 yrkande 1 i nubehandlad del och motion 81516 inte är påkallad. 1. beträffandehandläggningstider m. m. i tillståndsärenden attriksdagen avslår motionerna 1985/86:81509 yrkande 1 i motsvarande del,1985/86:81517 yrkande 2 och 1985/86:81519 yrkande Ih, 2. att riksdagentill för /87 anvisar ett förslagsanslag av66 , 3. beträffandeåtgärder för ökad information attriksdagen avslår motion 1985/86:81509 yrkande 2 och motion 1985/86:81518 imotsvarande del, 4. att riksdagentill Informationsverksamhet för /87 anvisar ettreservationsanslag av , 5. att riksdagentill Översättningsservice för /87 anvisar ett förslagsanslag av200 , attriksdagen avslår mofionerna 1985/86:81501 yrkande 3, 1985/ 86:81513 yrkande 2,1985/86:81517 yrkande 1 och 1985/86:81519 yrkande Ij, 7. beträffanderepatriering av flyktingar från att avslår mofion1985/86:81505, 8. att riksdagentill Överföring och mottagning av flyktingar m. m. för /87anvisar ett förslagsanslag av , 9. beträffandeflyktingmottagning i kommunerna attriksdagen avslår motion 1985/86:81509 yrkande 1 i motsvarande del, motion1985/86:81513 yrkande 1 och motion 1985/86:81518 i motsvarande del, 10. beträffandesärskilda insatser för flyktingar attriksdagen avslår mofion 1985/86:81509 yrkande 1 i motsvarande del och motion1985/86:81516, 11. att till Ersättning till kommunernaför åtgärder för flyktingar m. m. för /87 anvisar ett förslagsanslag av . Närvarande:Doris (), (), (), (),(), (), (), GullanLindblad (m), (), (), (), IngegerdElm (s), (), Margö (vpk) och (). Reservation SfU 1985/86:13 Flyktingkvoten (mom. 6) Margö (vpk) anser: dels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Flyktingkvoten, som" och slutar med "yrkande Ij" bortha följande lydelse. Utskottet anser att den oförändradeflyktingkvoten för den organiserade överföringen av flyktingar till börhöjas till 3 000 personer i enlighet med vad som föreslagits i motion Sf501.Förslag om den ytterligare medelsanvisning som behövs till följd härav börläggas fram av regeringen i proposifionen om tilläggsbudget I fillstatsbudgeten för /87. Med det anförda, som bör ges regeringentill känna, blir även motionerna Sf513 yrkande 2, 81517 yrkande 1 och 81519yrkande Ij tillgodosedda. dels att utskottet under moment 6bort hemställa 6. beträffande flyktingkvoten att med bifall tillmotion 1985/86:81501 yrkande 3 och med anledning av motionerna 1985/86:81513yrkande 2, 1985/86:81517 yrkande 1 och 1985/86:81519 yrkande Ij som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. (), (), () och () anför: I reservation 1 av center- och folkpartiledamöterna tillbetänkande SfU 1985/86:7, vari regeringens förslag till tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för innevarande budgetår såvitt avsåg Invandring m. m. behandlades,togs frågan om handläggningstider i tillståndsärenden upp. Reservanterna framhöllatt det både inom och utom gränser var helt avgörande för filltronfill vår utlänningslagstiftning att hanteringen av asylsökande kunde ske utanlånga väntetider och med upprätthållande av rättssäkerheten och att det var avstörsta vikt att behandlingen av asylsökande kunde ske på ett snabbt och säkertsätt. Den snabba ökningen av antalet asylsökande hade lett till ökadeärendebalanser och väntefider när det gällde fillståndsprövningen förasylsökande. Reservanterna framhöll också att kännetecknande förregeringens hante ring av anslaget fill hade varit att verket erhållit förlitet permanenta personalresurser för tillståndsärendena. Även om fillfälliga förstärkningar satts in hade detta skett sent, och osäkerhet hade rått om verkets möjligheter att få behålla förstärkningarna. Reservanterna noterade därför med tillfredsställelse att erhöll ökade permanenta resurser men fann med hänsyn till de ovan beskrivna tendenserna till ökade handlägg- ningstider att det behövdes ytterligare resurstillskott och åtgärder för att få 13 bort"flaskhalsarna" i instansordningen och att regeringen snarastborde SfU 1985/86:13 återkomma med förslag härom till . Vi ställer oss bakom utskottets uppfattning att någotbehov av ytterligare resurser för att förkorta handläggningstiderna iasylärenden inte föreligger . Vi vill dock understryka attåldringstakten i specialärenden är oroande och bör följas av regeringen medextra uppmärksamhet, och regeringen bör vid behov snabbt vidta åtgärder för atthålla balanserna nere på en rimlig nivå. och (båda fp) anför: I motion 8f519 av m. fl. har folkparfietframhållit att en generös flyktingpolitik är en viktig hörnsten i arbetet förinternationell solidaritet. Motionen innehåller ett flertal förslag i syfte attåstadkomma en generösare och humanare mottagning av asylsökande. Motionen idessa delar kommer att behandlas av utskottet i annat sammanhang. I motionenframhålls vidare att ett generöst mottagande av asylsökande inte står i någonsom helst motsatsställning till en ökning av antalet kvotflyktingar. Motbakgrund av det jämförelsevis låga flyktingtryck vi har, vår höga levnadsstandardoch stora utrymmen måste flykfingkvoten öka. Vi anser att utskottets uttalanden när det gällerflykfingkvoten ligger i linje med den i motionen uttalade målsättningen och hardärför inget särskilt yrkande på denna punkt. (), (), () och () anför: I reservafion 2 till betänkande SfU 1985/86:7 erinradecenter- och folkpartiledamöterna beträffande utflyttningen fill kommunerna omatt enligt beslut skulle en utlänning som söker asyl isamband med inresan till normalt tas emot på en utredningsförläggning iupp och därefter anvisas bostad i en kommun. Reservanternakonstaterade att verkligheten hade blivit annorlunda än riktlinjerna förriksdagsbeslutet och ansåg att åtgärder måste vidtas för att förmå kommunernaatt träffa nya avtal med det snaraste. Sådana åtgärder kunde vara attkommunerna fick ytterligare stimulanser utöver de schablonbelopp som utgår,resurser till experthjälp och planeringsstöd till de kommuner som ännu inteskrivit avtal eller tagit emot flykfingar. Såsom utskottet framhållit är den hittillsvarandetendensen oroande. Vi förutsätter därför att, om de särskilda bidrag somanslagits fill kommunerna för uppbyggnad av resurser och kompetens m. m. införflyktingmottagandet inte visar sig tillräckliga, regeringen återkommermed förslag om ökade resurser för ändamålet. 4.Särskilda insatser för flyktingar SfU 1985/86:13 (), 'n (c), KenthSkårvik (fp) och () anför: I motion 1985/86:U510 av m. fl. framhålls attde flykfingbarn som kommer till är en mycket utsatt grupp och kommermed sina föräldrar från krigshärjade länder eller länder där man levt iutsatthet på grund av politisk eller annan förföljelse. När flyktingarna kommertill utreds de vuxnas situation noggrant, medan de barn som är under 15år inte blir föremål för utredning. Barnläkare, psykologer och andra kan vittnaom hur barnen ofta är i en mycket dålig kondition, framför allt psykiskt. Även i motion Sf519 av m. fl. framförsliknande synpunkter på flyktingbarnens svåra situation. Yrkanden i motionerna beträffande hur utredningarna förbarn i asylärenden skall ske och garantier mot splittring av asylsökande familjerkommer senare att behandlas av utskottet. I avvaktan härpå vill vi understrykaangelägenheten av att den utredning som pågår på uppdrag av omden psykiska och sociala situationen för barn och ungdomar som vistas på bedrivs skyndsamt.