bet · G901AU13 · 1985-12-31 00:00:00 — Slutligen kan nämnas att det efter initiativ från industriministerninrättats ett forskningsprogram inom ERU som är specifikt inriktat påglesbygdernas utveckling. ERUlillsalte förta året en arbetsgrupp med uppgift att initiera,samordna och informera om sådan forskning. I rapporten av varje(47) som utgivits, presenterar arbetsgruppen ett programför det fortsatta arbetet. Programmet fokuseras på begreppet småskalighel ochdess roll i glesbygdernas utveckling. Mol denna bakgrund torde det enligtutskottets mening inte finnas omedelbara behov av ytterligare utvärderingar avglesbygdsstödet. Med anledning av det ovan anförda avstyrker utskottet molionA48ri denna del. Ivpk;s partimotion 1985/86: A450 föreslås alt regeringen skall la initiativ till en organiserad diskussion bland regionalpolitiskt ansvariga och olika 57 folkrörelserrörande glesbygdspoUtikens mål och utformning. Motionärer- AU 1985/86: 13 nasutgångspunkt för en sådan diskussion är att den nuvarande glesbygdspolitikeninnebär alltför spridda insatser. Åtgärderna påverkar därigenom inle denprocess som framkallar glesbygdens avfolkning. Motionärerna förordar därför enkoncentration av insatserna till vissa stödjepunkter i glesbygderna. Utskottet delar inte motionärernas pessimistiska syn påden förda gles-bygdspolilikens möjligheter. Tvärtom visar gjorda utvärderingaratt relativt små stödinsatser i en glesbygd kan få slor betydelse för dessutveckling. Utskottet är självfallet positivt till att det förs en bred ochaktiv debatt kring glesbygdspolitiken. Organiserade diskussioner av den typ somförordas i motionen anordnas lämpligen inom ramen för glesbygdsdelegationensverksamhet. Med anledning härav avstyrker utskottet molion A450 i aktuell del. I motion 1985/86: A459 av () och BarbroNilsson (s) förordas en fortsatt offensiv utvecklingsinriktad politik förglesbygden. Motionärerna föreslår ett införande av kommunala projektmedel somen fri resurs att utnyttjas till vissa konsultinsatser, rådgivning, utbildningoch administration m. m. Ulskotlet konstaterar att den syn på glesbygdspolitikensmål som kommer lill uttryck i motionen väl överensstämmer med vad riksdagentidigare slagit fast. Beträffande motionärernas förslag om kommunala projektmedelvill utskottet erinra om alt länsstyrelserna med medel för regionaltutvecklingsarbete samarbetar med kommuner i olika lokalautvecklingsprojekt. Möjlighet att bedriva åsyftad verksamhet finns såledesredan varför utskottet avstyrker motion A459. I motion 1985/86; A489 föreslår m. fl. (c)alt glesbygdsdelegationen skall tillföras ett anslag på 20 milj. kr. som skallanvändas dels till utveckling av hushållningssällskapens Gårdenprojekl, delsför att finna nya användningsområden för landsbygdens naturresurser.Gårdenprojek-tet är ett utvecklingsprojekt som hushållningssällskapen i fleralän bedriver. Verksamheten syftar främst till marknadsföring och försäljningav lokalt tillverkade livsmedelsprodukter. Enligt utskottels mening har utvecklingen på lokal ochregional nivå av små verksamheter med nära anknytning till de areella näringarnastor betydelse för glesbygdens framtid. Den verksamhel som går under beteckningenGårdenprojektet är i detta sammanhang ett mycket intressant utvecklingsprojekt.Enligt vad ulskoltet inhämtat har länsstyrelserna på flera håll deltagit idessa projekt och även stött dem finansiellt med hjälp av medel för regionaltutvecklingsarbete. Projekten bör även i fortsättningen kunna stödjas genom demedel som länsstyrelserna förfogar över. Glesbygdsdelegationen bör liksomtidigare följa utvecklingsarbetet och även medverka i projekt av pilotkaraktär.Med anledning av det ovan anförda avstyrks motion A489 av utskottet. Samma motionärer föreslår i motion 1985/86; A490 attregionalpolitiska medel skall få disponeras för inrättande av permanenta lokalrådgivar- tjänster. I motionen beskrivs framväxten av lokalrådgivningen , först genom lantbruksnämndernas initiativ och under 1980- 58 taletgenom hushållningssällskapens, länsstyrelsernas och kommunernas AU 1985/86: 13försorg. Enligt motionärerna är erfarenheterna av lokalrådgivningen omvittnatpositiva. Del unika med denna form av rådgivning anser motionärerna vara denallsidighet och helhetssyn på bygd och företag som annan mer sektoriseradrådgivning inle kan erbjuda. I motionen påpekas att flera av delokalrådgivartjänster som inrättats är av temporär natur. Utskottet delar motionärernas syn på betydelsen av att enkvalificerad rådgivning som griper över flera näringsområden kan erbjudas iglesbygder. Erfarenheten har visat all även s.k. inte utvecklingsbara jordbruki glesbygden kan fortleva som kombinationsföretag iHlsammans med skogsbruk,turism, hantverk, småföretagsamhet m. m. Rådgivningen har i detta sammanhang ennyckelroll. Enligt utskottets uppfattning finns emellertid resurser förkvalificerad rådgivning vid länsstyrelser, utvecklingsfonder ochlantbruksnämnder. Den allsidiga rådgivning som efterfrågas av främstkombinafionsföretagare bör i första hand kunna lämnas genom samverkan mellandessa organ. Motionärernas syfte torde därmed tillgodoses. Molion A490 avstyrksav utskottet med anledning av det anförda. I partimotion 1985/86; A473 ochcenterpartiets partimotion 1985/86; A405 föreslås att högsta belopp föravskrivningslån höjs från . I motionerna föreslåsvidare att maximibeloppet för avskrivningslån till uthyrningsslugor höjs från39000 kr. Utskottet vill med anledning av dessa molionskrav erinraom alt så sent som förta året beslutade om höjningar av här aktuellabelopp med . Detta beslut trädde i krafl . Mot bakgrundav att en så kraftig höjning genomfördes och med tanke på alt dessabelopps reala värde inte nämnvärt försämrats avstyrker utskottet motion A473och A405 i dessa delar. I och partimotioner föreslåsäven en höjning av högsta belopp för IKS-bidrag från . Utskottet konstaterar att även detta belopp uppjusteradesden enligt förslag i förta årets regionalpolitiskaproposition. Av samma skäl som ovan anförts beträffande maximibeloppen föravskrivningslån avstyrker utskottet mofionerna A473 och A405 i här aktuellaavsnitt. Slutligen föreslås i partimolion A405 ettslopande av gällande regler om att IKS-stödet skall reserveras förföreträdesvis äldre arbetslösa. Detta är enligt motionärerna en förutsättningför att IKS-verksamheten skall kunna användas som elt regionalpolitiskt medelpå ett offensivt och långsiktigt sätt. Enligt utskottets mening fmns väl grundade motiv för attäven i fortsättningen reservera IKS-stödet för äldre arbetslösa. Dessa är oftalokalt bundna och har svårt att få arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Förandra grupper med hög arbetslöshet, exempelvis ungdomar, kan särskilda insatserinom ramen för arbetsmarknadspolitiken sättas in. Utskottet föreslår allriksdagen avslår molion A405 i molsvarande del. Föratt fördela del regionalpolitiska stödet och i övrigt styra samhälletsregionalpolifiska insatser har vissa delar av landet klassats som stödområde.Denna metod har använls alltsedan det regionalpolitiska stödet infördes.Villkoren för regionalpolitiskt stöd är sedan olika beroende på omfattningenoch karaktären av kommunens/ortens problem. Förnärvarande finns tre stödområden. A, B och C där stödområde A innebär deförmånligaste regionalpolitiska stöden. Härutöver kan emellertid regeringenpeka ut orter/regioner med omfattande strukturförändringar inom näringslivetsom tillfälliga stödområden och dessutom besluta om stöd till företag utanförstödområdet samt om synnerliga skäl föreligger också lämna högre bidrag ännormall. Följande kommuner och delar av kommuner är inplacerade i stödområdenaA, B och C. (SFS 1982:677, ändr. AU 1985/86: 13 , såvitt avser Ven- c c c c Holms och Lidens för- avser Anundsjö, , och Trehör- , Näskotls, Rödöns , såvitt avser öv- Fällfors, Jörns och Kalv- AA A B C A AB C A A A A A C A C B A A AU 1985/86: 13 Förutom inom destödområden som anges ovan får statens industriverk efter särskill beslul avregeringen för /86 bevilja lokaliseringsbidrag med högsl avden del av de totala utgifterna som avser byggnader, markanläggningar, maskineroch andra inventarier i följande kommuner eller delar av kommuner; Olofströmskommun, i . kommun och Hörneforsförsamling i kommun. I följande kommuner får lokaliseringsbidrag beviljasmed högst av nämnda utgifter; , , , Degerforsoch . Beslulhar dessutom fattats om tillfällig inplacering i stödområde av kommunernaHallstahammar, , och . Stödområdesindelningentas upp i flera motioner. Del gäller förslag lill ändrad inplacering avenskilda kommuner. Förslagen redovisas i följande sammanställning. av () och berg (s) av . Åsling (c) av (c) och i (c) (östra delarna) Temporärt (1) av m. fl. av m.fl. (c) A A C C Temporärt, därefter B av m. fl. av m. fl. B B B B B av de m. fl. Samtliga Bergslagskommuner (utom Kariskoga) AU 1985/86: 13 (I) Om ej bifall till fast inplacering. En översyn avinplaceringen i stödområden av kommunerna i , och Västmanlandslän föreslås härutöver i molion 480 av m.fl. (c). Utskottetvill med anledning av redovisade yrkanden om ändrad stödområdesindelningframhålla vikten av att stödområdesindelningen inle ändras för ofta. Den börligga fasl över en längre lid, vilket för övrigt också slogs fasl av riksdageni samband med det regionalpolitiska beslutet förta året (AU 1984/85:13). Vissayrkanden som rör stödområdesindelningen är enligt utskottets AU 1985/86: 13mening i huvudsak redan lillgodosedda. Del gäller motionerna A222, A477, A409,A445 och A433 i motsvarande delar. Regeringen har således tidigare i årbeslutat all kommun skall kunna erhålla lokaliseringsstöd. Beträffande förslagen ominplacering av kommun i stödområde A vill utskottet hänvisa till allindustriministern uttalat att de stödregler som gäller i stödområde A kankomma att i enskilda ärenden tillämpas när lokaliseringsbidrag ges lillinvesteringar i . Utskottetvill i anslutning till motionsyrkanden om inplacering i stödområde av kommuneri Bergslagen hänvisa lill de särskilda åtgärder i Bergslagen som regeringenföreslagit. Till åtgärderna i Bergslagen återkommer utskottet i ett senareavsnitt. Isammanhanget vill ulskoltet härutöver erinra om den möjlighet som regeringenhar att utanför stödområdet ange vissa orter eller kommuner där under enbegränsad övergångstid lokaliseringsstöd bör komma i fråga i vissa fall tillföljd av svåra strukturomvandlingsproblem. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet de i sammanhanget behandlademotionerna i här akluella delar. Regionalpolitiska insatser i län och regioner Idetta avsnitt behandlar utskottet ett stort antal motioner som rör utvecklingeni olika delar av landet. Utskottet tar även i delta sammanhang upp regeringensförslag i proposition 1985/86; 125 om särskilda ålgärder i Bergslagen. Imotionerna redovisas problem och ställs krav på insatser av olika slag frånstatens sida. I de åtgärdsprogram som presenteras ingår iniiialiv inom en radområden. Del gäller utöver regional- och sysselsättningspoliliken även l.ex.utbildnings-, trafik-, industri- och energipolitiken. Vissa förslag är avlångsiktig karaktär, medan andra förslag avser kortsiktiga insatser för attuppehålla sysselsättningen. Imotionerna förs också fram partiernas synpunkter om regionalpolitikensinriktning i stort och om stödområdesindelningen. Dessa frågor har utskottettagit ställning till i tidigare avsnitt. Även förslag om decentralisering avstatlig verksamhet och medel för utvecklingsinsatser behandlas i andra avsnitt. Utskottetvill allmänt framhålla att regionalpolitiken inle ensam kan lösa de problem somtas upp i motionerna. Skall ulvecklingen kunna påverkas förutsätts samordnadeinsatser inom en rad politikområden. Här har självfallet regionalpolitiken enviktig roll. Den ekonomiska politiken är emellertid som berörts i detföregående av grundläggande betydelse för den regionala utvecklingen. Defem nordligaste länen upptar av yla och av befolkning.Utvecklingen i dessa län har försäm- 63 Befolkningstalen somunder 1970-talel ökade med ca 27000 personer AU 1985/86: 13 har under denförsta hälften av 1980-talel minskal med ca 14500 personer. Av denna minskningkan ca 5000 hänföras till födelseunderskotl. Befolkningstalen framgår avföljande sammanställning. Avsammanställningen framgår att som enda län ökat sinbefolkning . Denna ökning beror i alll väsentligt på enexpansion i . I länets inlandskommuner har utvecklingen dock försämrats.Norrbottens, Västernorriands och har minskat med i runda tal5000 personer vardera under motsvarande lid. Utvecklingenavseende befolkningstalen återspeglas i flyttningsstatistiken.Netloflyttningarna redovisas i följande sammanställning. Avsammanställningen kan utläsas att Norrlandslänen hade enneltoinflytlning på sammanlagl drygt 13 100 personer. Under de senasle fem årenhar ulvecklingen i stället varit negativ med en sammanlagd netloutflyttning pädrygt 9100 personer. Särskilt negativ är ulvecklingen i Nortbotiens län därnetloutflyttningen uppgått till drygt 5 600 personer . Deninomregionala balansen i Norrlandslänen har också försämrats. Av 32 kommuner iNorrlands inland har således inte mindre än 30 kommuner haft en negativbefolkningsutveckling . Den sammanlagda befolkningsminskningeni denna del av har under denna lid uppgått till drygt 5000 personer. Arbetslösheteni är genomgående högre än riksgenomsnittet. vargenomsnittligt ca 29000 personer arbetslösa i regionen med det största antalet- 8800 - i . Antalet arbetslösa var emellertid mindreän under närmast föregående år. Sysselsättningen har ökat med ca 15 100 sedanår 1983. Förhållandena i de femnordligaste länen behandlas i flera motioner. Utvecklingeni skogslänen, dvs. Norriandslänen, saml behandlas i motion A427 av m.fl. (s). Motionärerna pekar bl. a. på att de sju nordligaste länen, som i början av 64 1970-talethadeenfolkmängdsökningpådrygt20000personer,föriorat lika AU 1985/86: 13 till ca6800 personer. Utvecklingen har, anför motionärerna, sin orsak i en 72 av 85 kommuner i dessa län redovisar minskade ökade de tre storstadsregionerna samma årmed ca 22500 personer. Motionärernas slutsats är att del krävs myckel kraftfullaoch mångskiftande åtgärdsprogram i skogslänen för att vända utvecklingen pådel sätt som skedde . Bland de åtgärder som föreslås ärtillsättandet av en regionalpolitisk kommission för skogslänen. Den frågan harutskottet i ett inledande avsnitt tagit ställning till. Härutöver föreslås enförbättrad samhällsbevakning över myndigheter, verk, företag och annanverksamhet, som ensidigt föredrar att förlägga sin utveckling tillstorstäderna. I motion A477 av . Åsling (c) föreslås särskildautvecklingsinsatser i inland. Motionens yrkanden tas upp i andradelar av betänkandet och behandlas delvis av andra utskott. () pekar i molion A460 på behovet av ettåtgärdsprogram i . I motionen erinras om att utflyttningen frånlänet nu tagit ny fart. Motionären föreslår en tilldelning på 120 milj. kr. uranslaget för regionala utvecklingsinsatser, stimulans för inflyttning tillområden som avfolkats, elektrifiering av järnvägssträckanBoden-Haparanda, hållplatser längs järnvägssträckan ,bibehållande av godstrafiken på järnvägssträckan ,förlängning av det svenska järnvägsspåret till stålverket Outokumpi i ,användning av förnyelsefonderna som regionalpolitiskt instrument, uppdrag ätregeringen att inom ramen för det s. k. lokaliseringssam-rådel med företag medinriktning på den nya tekniken åstadkomma indu-strietableringar i östraNortbotten saml etablera nya industrilokaler och elt "Förelagarnashus" i länet. () framhåller i motion A480 att en radålgärder bör vidtas om utvecklingen i skall kunna vändas. Motionärenförerslår elt åtgärdsprögram som bl. a. innebär ett ökat inflytande för länetsegna organ över beslut i etableringsärenden, ökade forskningsresurser lill högskolani , en sänkning av energipriset i länet genom borttagande avenergiskalten, en avbyräkratisering och förenkling av fraklstödet, frisläpp avinvesteringsfonder/konton i länet, bättre samordning av de olika fondernasarbete i länet, bättre möjligheter lill expansion för småförelagen, möjlighetför nya ägare att komma in i de statliga företagen i länet, stimulans lill destora svenska företagen att etablera sig i länet, avveckling av skatten påmarknadsföringsåtgärder som vidtas i länet, försök med läriingsutbildning underen femårsperiod i länet samt uppdrag åt att placera in utbildningav hantverkare i länet. I mofion A481 av m.fl. (m) följs moderatasamlingspar tiels ställningstagande med anledning av regeringens förslag i budgetpro positionen om en arbetsmarknadspolitisk försöksverksamhet i östra botten (AU 1985/86; 11) upp med ett förslag att 22,5 milj. kr. av de regiona la utvecklingsmedlen bör anslås till särskilda utvecklingsinsatser i östra 65 . 5 I985/8Ö. I molion A423 av () föreslås all statligtstöd även AU 198586: 13 fortsättningsvis skall utgå tdl projektet medicinskinformationshantering. begärs en utredning beträffande verksamhetensframlida finansiering och organisation. (vpk) begär i motion A442 ytterligarestödinsatser vid servicecentralen i . Till följd av problemen vidföretaget, som inneburit uppsägningar av ett 20-tal medarbetare, föreslårmotionären att staten i ökad utsträckning måste lägga ut beställningar tillföretaget. Elt ägartillskott kan också behövas, framhålls i motionen. I motion A467 av () och () framhålls de senare årens utveckling i mot allt störteinomregional obalans. Från inlandet sker en betydande utflyttning. Där ärvidare arbetslösheten mycket stor. För att vända utveckHngen föreslås ettåtgärdsprogram för . Motionärerna föreslår bl. a. enfördubbling av utvecklingsanslagel till länet, en höjning av väganslagen med500 milj. kr., vilket möjliggör en upprustning av länsvägnätet i Västerbottenslän, en höjning av bidraget till enskilda vägar från till , en sänkningav arbetsgivaravgifterna i hela länet för egenföretagarna och de 15först anslällda i företagen därutöver, en kraftfull satsning på ny teknik,elektronik och bioteknik, fortsall verksamhet vid mekaniska verkstadsamt turistflyg vid . Vidare föreslås en väsentligförbättring av den kommunala skalleuljämningen i länets kommuner, en satsningpå länets jordbruk saml elt regionalpolitiskt tänkande och ansvar bakombesluten på samtliga politikomräden enligt de riktlinjer lagtfram. I motion A408 av (vpk) yrkas alt enförsöksverksamhet kommer lill stånd med bruttodimensionering vid statligamyndigheter i . Förslaget innebär att personalplanerna vid destatliga myndigheterna skall innehålla även extraljänster som ersätter personalsom är borta på grund av sjukdom, ledighet, semester etc. Motionärerna bedömeratt ca 1 800 nya arbetstillfällen skulle tillföras länet om förslagetgenomförs. I motion A431 av () och MargaretaWinberg (s) framhålls betydelsen av sysselsältningspolitiska insatser för attvända ulvecklingen / . Motionärerna föreslår att 75 milj. kr.skall anvisas från anslaget C 2. Lokaliseringsbidrag m. m. för särskilda sysselsättningsskapandeåtgärder i länet. De begär också en inventering av vilka åtgärder som kanvidtas för att öka sysselsättningen i länet. Utvecklingen i tas även upp i motion A477 avNils G. Åsling (c). Motionen behandlas emellertid i andra sammanhang. Delgäller bl.a. förslaget om inplacering av kommun i stödområde A, eltförslag som även förls fram i molion A444 av () ochMargareta (). Situationeni behandlas i tre motioner. () framhåller i motion A414 bl. a. att länetutöver sina stora och mångåriga problem även har betydande utvecklingsmöjligheter inom de mest skilda områden. Motionären föreslär att en särskild länsut redning för skall lillsättas. Avsikten är att utredningen 66 skallbidra till fördjupade kunskaper och vidgad förståelse för länets svår- [ AU1985/86: 13 bemästrade problem och dess utvecklingsmöjligheter. Den bör vidareta initiativ lill konkreta ålgärder hos såväl näringslivet som hos myndigheter,verk och organisationer. En begäran om en länsulredning framförs även i motion A454av (vpk). Målsättningen för utredningen bör enligl motionärenvara att fördjupa kunskaperna om länets svårbemästrade problem ochutvecklingsmöjligheter för att på den grunden upprätta elt konkretåtgärds-program. I motion A474 av () och ()redovisas elt förslag till åtgärdsprogram för att vända utvecklingen /. Vissa konkreta förslag i motionen behandlas i andrasammanhang. De förslag lill åtgärder utskottet här tar upp är lokalisering avsjöfartsverkels och regionala ledning för Nortland lillVästernorrlands län, en annan utformning av Norriandsstödet så att jordbruket ilänet fåren skälig ekonomi, en tilldelning av väganslagen som motsvarar länelsbehov, resurser för utveckling av en industrihögskola i saml direklivlill staten alt inte inrätta verksamheter som kan konkurrera medkartvårds-centralen i Ange. I fyramotioner föreslås åtgärdsprogram för . I molion A479 av m. fl. (s) föreslås eltåtgärdsprogram för att vända utvecklingen speciellt i Bergslagskommunerna.Enligl motionärerna krävs statliga insatser dels för att lösa de akutaproblemen, dels för att bidra lill en snabbare utveckling av jobb i länet.Insatser bör göras över ett brett fält. Motionärerna ger följande exempel påområden där staten kan medverka till en bättre regional ulveckling i länet. Delgäller basindustrierna, småindustrin, introduktion och spridning av ny teknik,tillvaratagande av länets mineraltillgångar, slöd till länels jordbruk förupprätthållande av sysselsättningen, utbildningsområdet, turistområdet samtkommunikationerna. () framhåller i molion A482 bl. a. attriksdagen bör uttala alt regionalpolitiken mer än måste beaktatjänsteproduktionen och att denna produktion och utbildningsfrågorna måste sessom centrala i del regionalpolitiska arbetet. Vidare bör länsarbetsnämnden gestillräckliga resurser för arbelsmarknadspoliliska insatser. Slutligen börmöjligheten till gemensam väg- och järnvägsbro över Ljusnan prövas på nytt. (c) och i (c) föreslår imolion A493 elt åtgärdsprogram som bl. a. innefattar tillsättande av enGävleborgsdele-gation med uppgift att bl. a. utarbeta ett särskiltGävleborgspaket, utbildningsinsatser, induslrikampanj, höjd beredskap införden väntade konjunkturavmattningen samt en utökning av den lokalaupphandlingen av förnödenheter och materiel för försvaret. Övriga inslag iålgärdsprogrammet behandlas i andra sammanhang. I molion A457 av (vpk) föresläs enutvecklingsplan som bl. a. omfattar en ny regionalpolitik vars främsta innehåll utgörs av samhäl leliga styrmedel när del gäller industrietableringar, löntagarfonder med en regionalpolitisk roll, ell nytt industriellt industriprogram, utbyggd sam- 67 hällsservice,fortsatt och ökat byggande, förstärkning av högskolan i 1985/86: 13Gävle-Sandviken, teknikspridning saml planerad energiförsörjning. Slutligen föreslås i molion A466 av (vpk) eltåtgärdsprogram för i syfte att åstadkomma en positiv ulvecklingi kommunen. a. föreslås en högre förädlingsgrad inom papper ochpappersmassa, trätekniskt centrum, lokalisering av statlig verksamhet saml enny järnvägsbro i . Utskottet delar den oro för ulvecklingen i somkommer till uttryck i motionerna. Som inledningsvis redovisats harbefolkningsutvecklingen försämrats och tidigare positiva flyttningstalförbylts i en netloutflyttning. Detta förhållande gäller i särskilt hög gradinlandskommunerna. vill utskottet erinra om att del också finnspositiva sidor att peka på när det gäller ulvecklingen i dessa län. Anlalelpersoner i arbele har ökat medan arbetslösheten och anlalel personer iarbetsmarknadspoliliska åtgärder har minskat. En grundläggande orsak lill problemen är del starkaberoendet lill basnäringarna i Norrlandslänen. De senaste årens genomgripandestrukturförändringar inom bl. a. järn-, stål-, gruv- och skogsbranscherna harfåll betydande konsekvenser för de berörda länen. Statsmakterna har salt in omfattande insatser för allskapa nya arbetstillfällen i . En viktig uppgift har därvid varit attförsöka bredda den industriella verksamheten.