bet · G901AU2 · 1985-12-31 00:00:00 — Till följd av den högre arbetslösheten, har statenskostnader för statsbidragen lill de erkända arbetslöshetskassorna ökat underde . 1 nominella tal har utgifterna stigit frän 543 milj. kr.år 1974 till 6 102 milj. kr. Förändringen förklaras förutomav arbetslöshetsnivån också av de förlängda arbetslöshetstiderna och anpassningav ersättningsnivåerna, men också av alt statsbidragen successivt harförbättrats. Till följd av de ökade kostnaderna har arbetsmarknadsavgiften,dvs. den arbetsgivaravgift som skall finansiera bl. a. statsbidragen, behövthöjas . Del ekonomiska utrymmet för reformer är nu starktbegränsat. Mot denna bakgrund bör olika vägar för finansieringen av en för denenskilde betryggande arbetslöshetsförsäkring studeras. I skilda sammanhang har förts fram krav pä ändringar ireglerna för arbetslöshetsersättningen. Del gäller bl. a. frågor såsomkarensvillkoret, pensionsavdragsregler och möjligheten all delta i utbildningmed bibehållen arbetslöshetsersättning. Mot bakgrund av vad jag nu har anfört föreslär jag all ensärskild utredare tillkallas för all utreda vissa frågor rörandearbetslöshetsersättningen. Jag kommeri det följande all gå igenom de huvudfrågor som bör utredas. När den nu gällande lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring trädde i kraft den fastställdes den högsta dagpenningen i försäkring en lill . Dagpenningen blev skattepliktig och pensionsgrun dande. Därefter har dagpenningen höjts och den är för närva rande . Denna ersättningsnivå gäller sedan den . Utgångs punkten för ersättningen frän arbetslöshetsförsäkringen är all den skall 20 utgöra enkompensation för elt inkomstbortfall. Dagpenningens storlek är AU1985/86:2 således relaterad till en tidigare inkomst. i , , Centralorganisationen /SR och ArbetslöshetskassornasSamorgani-salion (SO) har i skrivelse bl. a. anfört all detär angeläget med klara regler för hur höjningar av arbelslösheisersältningenskall beräknas. Organisationerna har därför hemställt att en arbetsgrupptillsätts för att ulreda vilkel siaiistiskl underlag som bör användas vidkommande höjningar. höjs inle dagpenningen med någon automatikutan varje höjning prövas för sig. Hänsyn tas då lill pris- ochlöneutvecklingen men också till det statsfinansiella läget. Den särskilde utredaren skall redovisa ett system för hurbehovel av höjningar av dagpenningen skall bedömas. Utredaren skall därvidutgå ifrån alt behovel av varje höjning skall prövas särskill utan knyiningtill något index. De erkända arbetslöshetskassorna får la ut avgifter avsina medlemmar för de kostnader som inte kan läckas pä annat sätt. Avgifternafastställs särskilt för varje kassa och varierar mellan 48 och660 kr. per är och medlem. Nivån på avgiften styrs av flera faktorer, såsomarbetslöshetens omfattning i kassan i fråga, dagpenningnivån och fondbildningeni kassan. Varje arbetslöshetskassa är enligt lagen om arbetslöshetsförsäkringskyldig att bygga upp en fond av medel som reserv genom vilken avgifterna kanutjämnas mellan år med låg och år med hög arbetslöshet. Så länge fonden inteuppgår till den nivå som föreskrivs i lagen måste kassan avsälla medel lillfonden. Dessa medel kommer främst frän medlemsavgifter, vilka kommer att liggapå en förhållandevis hög nivå så länge fonduppbyggnaden pågår. De stora skillnaderna i nivån på medlemsavgifterna mellande olika kassorna kan ur många synpunkter upplevas som orättvisa, särskilt somskillnaderna inte enbart är betingade av olikheter i kompensationsnivå utanockså är beroende av arbetslöshetsrisken. Den särskilde utredaren skall pröva om det går all införaett system med enhetligare avgifter för alla medlemmar i arbetslöshetskassorna.Utredaren skall därvid pröva om en sådan ordning är lämplig med hänsyn tillkassornas räll att själva bestämma sina avgifter och medlemmarnas krav all kassornasverksamhet drivs rationellt för alt hålla nere avgifterna. Om utredaren finnerdet möjligt att införa enhetligare medlemsavgifter skall han pröva omavgifterna lämpligen skall fastställas till ett visst belopp eller till en vissprocentuell andel av inkomsten. Utredaren skall också pröva hur ett system förs. k. administraiionsavgifter, som tas ut av medlemmar, för vilkamedlemsavgift inle erläggs kollekfivt, bör vara utformat. Enhetligare avgifterkommer alt kräva ingrepp i de nu gällande reglerna för statsbidrag och fondbildning.Utredaren skall i sill förslag redovisa de ändringar i dessa avseenden sombedöms nödvändiga för införandet av enhetligare medlemsavgifter. Förslaget färinte innebära alt de totala kostnaderna för statsbidragen tillarbetslöshetskassorna ökar. Utredaren skall i della sammanhang se över reglerna förfondbildning och behovet av fonder hos arbetslöshetskassorna. En fråga somdärvid skall granskas särskilt är möjligheterna alt begränsa behovet av fondergenom ändringar i ordningen för utbetalning av statsbidrag till kassorna. fräga sombör studeras i detta sammanhang är möjligheten all vid behov AU 1985/86:2 frigöramedel ur fonderna då utbelalningsbehoven överstiger en förutsedd nivå.Möjligheten lill sådan flexibilitet är bl. a. beroende av hur fondmedlen Bil. Arbetslöshetsförsäkringen finansieras huvudsakligen genomstatsbidrag. Dessa bidrag finansieras i sin tur lill dels rned medel somanvisas över statsbudgeten, dels med en arbetsgivaravgift enligl lagen(1982:691) om socialavgifter. Arbetsgivaravgiften, den s. k.arbetsmarknadsavgiften, uppgår fr. o. m. den lill 1,) avarbetsgivarens lönesumma. Genom avgiften finansieras även av kostnadernaför KAS och utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktadrehabilitering (). Fördelningen mellan anslags- och avgiftsmedel, den s. k.fördelningsnyckeln, fastställs av . Kostnaderna för statsbidragen till arbetslöshetskassornapåverkas kraftigt av även små ändringar i arbetslöshelen. Vid läg arbetslöshetbland kassamedlemmarna behöver inte samtliga de medel som beir.las in genom arbetsmarknadsavgiftenutnyttjas utan delar kommer all fonderas. Vid hög arbetslöshet blirförhällandet del motsatta. Genom all fördelningsnyckeln är fast kan inte eneventuell brist pä arbelsgivaravgifismedel kompenseras genom motsvarandetillskott av anslagsmedel. 1 stället måste medel till den andel som skallfinansieras med arbetsmarknadsavgiften lånas frän annan inkomsttitel. Dessamedel skall sedan återbetalas med framtida inflytande arbetsgivaravgifter. Den särskilde utredaren skall undersöka möjligheterna allinföra ett syslem med en rörlig fördelningsnyckel, som möjliggör ett maximallutnyttjande av avgiftsmedlen som olägenheten med lån frän annaninkomsttitel undviks. Utredaren skall redovisa hur ett sådant system påverkarbedömningen av behovet av anslagsmedel förarbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag. Som jag har nämnt finansieras KAS ochutbildningsbidragen till över statsbudgeten och till genomarbetsmarknadsavgiften. har kostnaden för statsbidrag tillarbetslöshetsförsäkringen uppgått till i stort selt samma nivå som inkomsternagenom arbetsmarknadsavgiften. Utredaren bör mol denna bakgrund också studeraför- och nackdelarna som skulle vara förenade med att bekosta statsbidragentill arbetslöshetsförsäkringen enbart genom arbetsgivaravgifter. Inom ramen för ett helt avgiflsfinansierat system rymsproblem som rör bl. a. möjligheterna all klara ekonomiska påfrestningar vid t. ex. konjunk turnedgångar, omfattande strukturella förändringar m. m. En utgångs punkt i utredarens arbete med denna fråga skall vara all del i ell sådani system bör skapas en medelsreserv för alt klara loppar i utbetalningarna av ersättning utan all uttaget av arbetsgivaravgifter behöver ändras eller andra medel skjutas lill. 1 likhet med vad som gäller bör en viss del av kostna derna finansieras genom medlemsavgifter. Dessa bör vara så enhetliga som möjligt för samtliga medlemmar. En beräkning skall göras av vilken nivå pä arbetsmarknadsavgiften eller på en motsvarande ny avgift som bör gälla både i inledningsskedet och på lång sikt. Utredaren skall i della samman hang också redovisa hur övriga verksamheter som finansieras i samma ordning som arbetslöshetsförsäkringen, dvs. KAS och utbildningsbidra gen, bör finansieras om kostnaderna för försäkringen täcks helt genom avgifter. Karensvillkoret AU 1985/86:2 Innan ersättning fär betalas ut första gängen skall denarbetslöse fullgöra en gjl karenslid . Karens behöver barafullgöras en gäng per ersäii-ningsperiod. För den som är arbetslös endast enkort lid innebär karensli-den en kraftig minskning av den genomsnittligakompensalionsnivån, medan effekten inte blir lika påtaglig vidlångtidsarbetslöshet. SO har i flera framställningar begärt all karenslidenskall avskaffas. Den särskilde utredaren skall beräkna kostnaderna för ellavskaffande av karensliden både i fråga om arbetslöshetsförsäkringen och KASsamt redovisa hur en sådan reform skulle kunna finansieras inom ramen för denuvarande kostnaderna för arbetslöshetsersättningarna. Det slår utredarenfritt all i detta arbele pröva andra lösningar än alt helt avskaffakarensliden. Förslag i denna fråga bar vara så utformade all de inle stridermot den grundläggande principen att arbetslöshetsersättningen utgör ell stödför den som ofrivilligt har drabbats av arbetslöshet. Jag återkommer strax tillfrägan om frivilligt slutande. Pensioner m. m. Den som uppbär ålderspension före fyllda kan fåersättning frän arbetslöshetskassa eller KAS. Arbetslöshetsersättningen minskasmed pen- sionen enligt en särskildpensionsavdragslabell och är pensionen tillräckligt hög bortfallerersättningen helt. Likaså bortfaller rätten till ersättning frånarbetslöshetskassa helt om ålderspensionen utgår med en tjänstetids-faktor somuppgår till 0,8 eller mer och pensionen utgår på grund av förvärvsarbete. har antalet tjänslepensioneringar ökatkraftigt. Nya typer av pensioner har tillkommit, som inle fanns när de nugällande pensionsavdragsreglerna fastställdes. Jag tänker bl. a. pådelpensionen. Olika kombinationer av pension och deltidsarbete blir alltvanligare. Sammanlaget innebär denna ulveckling alt de nu gällandepensionsreglerna i arbetslöshetsförsäkringen och KAS bör ses över. Den särskildeutredaren skall föreslå vilka pensioner som bör påverka rätlen lill ersättning.Även i fortsättningen bör den principen gälla att endast pensioner som harsamband med förvärvsarbete skall påverka ersältningsrälten. Utredaren skallbelysa konsekvenserna för de enskilda av ell helt slopande av rätten tillarbetslöshetsersättning i samband med sädana pensioner. Som alternativ skallutredaren föreslå de ändringar i de nu gällande reglerna som ulvecklingen inompensionsomrädel bör föranleda. Utredaren skall därvid överväga om bestämmelsenom ijänsielidsfaklor, vid vilken ersältningsrälten bortfaller, är lämpligtutformad bl. a. med hänsyn lill konstruktionen av tjänstepensioner inom denenskilda sektorn. Utredaren skall vid sill arbete med detta alternativ utgåifrån all förslag lill nya eller ändrade bestämmelser skall vara så utformadeatt över- och underkompensalionseffekter undviks. Vidare skall en förutsättningför er-sältningsrätl vara all pensionstagaren verkligen söker och är beredd allanta arbele. De nuvarande bestämmelsernas utformning har skapat en ordning medell antal pensionstagare som ofta av endast formella skäl är anmälda somarbetssökande hos arbetsförmedlingen. Utredaren skall föreslå åtgärder för allbryta delta. En fråga som inte direkt gäller pensionsreglerna men somhar samband med pensionsavgångar är de under senare är allt vanligare avgångarna av äldre arbetstagare, som har uppnått minst 58,3 års ålder. Vid drifiinskränk- ningar förekommer det all arbetsgivare och fack kommer överens om un- 23 dantagfrån turordningsreglerna i lagen (1982:80) om anställningsskydd, AU 1985/86:2som innebär all äldre arbetskraft lämnar förelaget först. Avsikten är all dessaäldre arbetstagare skall sluta vid 58,3 års ålder för alt därefter uppbä- Bil.ra kassaersätlning . Ersätlningstiden är beräknad så all den upphörstrax efter del att arbetstagaren fyller . Vederbörande kan dä efterutförsäkringen ansöka om förtidspension pä arbetsmarknadsmässiga grunder.Numera måste sådana uppgörelser godkännas av den centrala fackligaorganisationen. Hela della förfarande innebär att arbetsgivaren och facketträffar uppgörelse om förmåner som de inle disponerar över. Vidare förutsätteruppgörelserna all arbetstagarna som de uppbärarbetslöshetsersättning inte skall erbjudas arbele. Merparten av dessaarbetstagare är därför anmälda pä arbetsförmedlingen ulan att vara reelltarbetssökande. Den särskilde utredaren skall pröva om uppgörelser avdenna eller liknande slag är förenliga med de värderingar som ligger lillgrund för de allmänna villkoren för arbetslöshetsersättning. Utredaren skallmed utgångspunkt frän sitt ställningstagande i denna fräga föreslå deeventuella åtgärder som bedöms nödvändiga för all befäslaarbelslöshelsersältningens slällning som ell arbelsmarknadspolilisktinstrument. Del grundläggande kravet all den som gör anspråk på ersättningskall vilja och kunna la arbele skall kvarslå oförändrat Ulredaren skall om.möjligl samordna sitt arbele med dennafråga med den tidigare tillsatta kommittén för översyn av vissa frågor inom denallmänna pensioneringen (Dir. 1984:42), som mot bakgrund av 58,3-årsavgångarnahar fäll i uppdrag all pröva frågan om frivilliga avgångar från arbetsmarknadenföre den ordinarie pensionsåldern. En utgångspunkt för den kommitténs arbelemed denna fråga är all ell syslem med frivilliga avgängar inle kan bygga på allsamhället tar kostnadsansvaret. Den som slutar sill arbele frivilligt kan bli avslängdfrän arbetslöshetsersättning om han eller hon inle har en giltig anledningtill sill handlande. Avslängningsliden är normalt . Den somvid upprepade lillfällen har slutat ett arbele frivilligl ulan gillig anledningkan bli avslängd intill dess han eller hon har utfört förvärvsarbete under 20dagar. För den enskilde kan del mänga gånger finnas tvingande skäl alt slutaell arbete, del kan t. ex. gälla hälsoskäl eller underlätenhet frånarbetsgivarens sida all fullgöra sina lag- eller avtalsenliga förpliktelser.Även i fortsättningen bör dessa möjligheter all sluta ett arbete ulan alt bliavstängd från ersättning slå öppna för den enskilde. Kostnaden för en enskildkassamedlem för att sluta ett arbele ulan giltig anledning motsvarar således inormalfallet ca en månadslön. Någon möjlighet att tvinga en arbetstagare att stanna kvari en anställning finns inte och bör inte heller finnas. En fri och rörligarbetsmarknad förutsätter all människor har rätt all sluta sina arbeten ochsöka sig till andra som passar dem bättre. Denna räll måste emellertid varaförenad med ett ansvar för all arbetsbytet inte innebär onödigt långaarbetslöshels-perioder med ersättning. Det helt dominerande antalet ombytessökande på den svenskaarbetsmarknaden har försäkrat sig om ell nytt arbele innan han eller honslutar och all del nya arbetet skall påbörjas . Samtidigtkan konstateras all i vissa arbetslöshetskassor är andelen frivilligt slutandeoroväckande hög. Densärskilde utredaren skall kartlägga omfattningen av del frivilliga 24 slutandeti arbetslöshetsförsäkringen och KAS. Utredaren skall med ut- AU 1985/86:2 gängspunki i kartläggningen föreslå eventuella åtgärder. Dessa kan beroen de på resultaten riktas mot såväl arbetsgivare som arbetstagare. Administrationen av KAS handhas av () och . Prövningen av ansökningar om stöd sker hoslänsarbetsnämnderna och utbetalningar av stödet sker genom försäkringskassorna. pågår elt arbete med att se överom det finns arbetsuppgifter inom arbetsmarknadsverket som helt eller delviskan slopas eller föras över lill annan huvudman. (A 1981:02) harbl. a. haft till uppgift att göra en sådan översyn. Syftet har varil attbegränsa arbetsmarknadsverkels ansvar för arbetsuppgifter som inle i förstahand är arbetsmarknadspoliliska. har inte lagil slällning till arbetsmarknadsverketsdelansvar för administrationen av KAS. Den prövning av KAS-ärenden som sker hoslänsarbetsnämnderna är till övervägande del av rent teknisk natur. Dearbetsmarknadspolitiska bedömningar som sker begränsar sig huvudsakligen tillfrägan om sökanden står till arbetsmarknadens förfogande eller om ett avvisatarbete är lämpligt eller om sökanden har haft en gillig anledning att sluta ettarbele. Administrationen av KAS tar i anspråk betydande resurserinom arbels-marknadsverkel. Inom verkel har genomförts ett arbete med all göraverksamheten effektivare och mindre resurskrävande bl. a. genom utnyttjande avADB-teknik. pågår införandel av nya rutiner m. m. i detta syfte.Den särskilde ulredaren skall pröva om del är möjligt att ytterligare förenklahanteringen av KAS-ärenden för all frigöra resurser inom arbetsmarknadsverkettill plalsförmedlande uppgifter. Som ett alternativ lill nuvarande ordningskall ulredaren pröva möjligheterna att föra över delar avarbetsmarknadsverkets ansvar för administration av KAS till någon annan nuexisterande eller ny huvudman. Utredaren skall därvid utgå ifrån all verketsbefattning med KAS-ärenden skall begränsas lill vad som gäller i fråga omarbetslöshetsförsäkringen. Vid valet av huvudman står del utredaren fritt altpröva organisatoriska lösningar utanför existerande institutioner. Ulredarenskall dock redovisa förslag om hur den administration av KAS, som förs bortfrån arbetsmarknadsverket, skulle kunna inordnas i försäkringskassornasverksamhet eller överlåtas på SO. har i skrivelse lillregeringen erbjudit sig alt la över administrationen avKAS. Ulredaren skall redovisa vilka resurser som kan frigörasinom arbetsmarknadsverket om KAS-adminislrationen las bort och hurverksamheten hos en ny huvudman skulle kunna finansieras inom ramen för dessaresurser eller till en lägre kostnad samt vilka konsekvenser i övrigtövertagandet kan få för den nye huvudmannen. Konsekvenserna för den personalsom nu sysselsätts med dessa uppgifter inom arbetsmarknadsverket skall ocksåbelysas. En tidsplan för ett eventuellt överförande av verksamheten skallpresenteras. Utredaren skall i denna fråga samråda med AMS,slalskonloret, och SO. Inom vissa branscher, l.ex. inom trädgårdsnäringen ochturismen, före kommer säsongarbete i betydande omfattning. De arbetstagare som syssel- 25 sätts isäsongarbete har ofta ingel annat arbete mellan säsongerna och har ej AU1985/86:2 hellernågon form av lön under uppehållen. ulgörarbetslöshetsersättning inkomsltrygghelen mellan säsongerna. nom alt dei hög grad utan formella avtal är eller anser sig tillförsäkrade fortsallarbete när den nya säsongen börjar är de ofta mindre motiverade alt accepteraerbjudanden om andra arbeten som inle tidsmässigt passar med säsongarbetet.För arbetsförmedlingen innebär detta svårigheter all mer varaktigtlösa dessa arbetssökandes sysselsätlningssituation. AMS har enligl lagarna om arbetslöshetsförsäkring ochkontant arbetsmarknadsstöd möjlighet all genom föreskrifter begränsaersättningsrätten för säsongarbelare om särskilda skäl föreligger. Sådanabegränsande föreskrifter har meddelats i endast ringa omfattning. Den särskilde ulredaren skall kartlägga omfattningen avsäsongarbete inom olika branscher och hur stor andel av de säsongarbetande somfår arbetslöshetsersättning under uppehåll mellan säsongerna. Utredaren skallföreslå en ordning som generellt reglerar ersätlningsrällen för dessa arbetstagare.För många säsongarbetande kan säsongarbetet vara det enda realistiskaallernalivel och ur samhällets synpunkt bör della inte omöjliggöras. Som enutgångspunkt skall vid arbetet med denna fräga gälla att säsongarbetare inleskall vara uteslutna från ersättningsräll under uppehåll men att fullersättningsräll skall vara förenad med krav pä arbetsutbud som möjliggör envaraktig placering i arbete. Utredaren skall därvid också överväga åtgärder somökar arbetsgivarens ansvar för all begränsa omfattningen avsäsonganslällningar. Elt annat problem av likartad karaktär är de personer somvill kombinera arbetslöshetsersättning med annan sysselsättning. Särskiltvanligt är all en arbetssökande vill delta i utbildning eller starta någon formav egen företagsverksamhet under arbetslösheten. De nuvarande reglerna ärmyckel restriktiva när det gäller sädana kombinationer. Den särskilde ulredarenskall pröva om den gällande ordningen bör bestå eller om skilda, urarbets-marknadspolitisk synpunkt värdefulla sysselsättningar, i ökadutsträckning skall kunna kombineras med arbetslöshetsersättning. En generösareattityd i delta avseende får dock inle innebära eftergifter i fråga om kravetpä all slå till arbetsmarknadens förfogande. Utredaren skall i detta sammanhang också pröva vägar inomarbetslöshetsersättningarnas ram som i ökad utsträckning medverkar till attdellids-arbelande med arbetslöshetsersättning kan placeras i arbete sommotsvarar deras arbetsutbud. Utredaren skall härvid utgå ifrån att eventuellaåtgärder inle skall vara av samma karaktär som den avskaffade begränsningsregelnvid deltidsarbete (den s. k. Vid prövningen av om den som söker ersättning uppfyllerdet s. k. arbetsvillkoret får både i arbetslöshetsförsäkringen och KAS tvämånader av genomgången arbetsmarknadsutbildning jämställas med arbetad tid. av arbetsvillkoret måste fullgöras genom arbele. Den särskilde utredaren skall pröva det lämpliga i attarbetsvillkoret kan fullgöras helt genom arbetsmarknadsutbildning. Frågor somdärvid bör övervägas är oiji en sådan ordning bör gälla generellt eller endastavse vissa grupper, t. ex. ersältningslagare som hotas av utförsäkring.Ulredaren skall beräkna kostnaderna för en sådan reform och redovisa hurkostnaderna skulle kunna finansieras inom ramen för de nuvarande kostnadernaför arbetslöshetsersättning. Den som uppbär arbetslöshetsersättning fyller i s. k.kassa- eller deklara- lionskort dag för dag i om han eller hon är arbetslös, arbetar eller av någon anledning är förhindrad att arbeta. Genom att underteckna kortet försäkrar ersättningslagaren all uppgifterna i kortet är riktiga. Pä kortet bekräftar 26 arbetsförmedlingengenom besöksslämpel alt den arbetssökande har be- AU 1985/86:2 sökt förmedlingen i föreskriven ordning. Kortet ligger sedan till grund för utbetalningen av ersättning till den enskilde. Normalt finns det inle någon anledning all ifrågasätta omuppgifterna i kortet är rikliga. Del förekommer dock attarbetslöshetsersättning betalas ut felaktigt på grundval av orikliga uppgifteri korlen. För den som uppbär KAS kan innan utbetalning skergöra en viss kontroll alt slöd inte betalas ut för dagar för vilka t. ex.sjukpenning har utgått. Denna möjlighet har inte arbetslöshetskassorna. Ejheller har kassorna någon egentlig möjlighet all kontrollera om medlemmen hararbetat dä han eller hon har uppgivit sig vara arbetslös. Den särskilde ulredaren skall lämna förslag till åtgärdersom minskar riskerna för felaktiga,utbetalningar av arbelslösheisersättning. Deåtgärder som föreslås bör dock inle vara sä omfattande att handläggningen hoskassorna och utbetalningen av ersättning onödigtvis fördröjs. I lagen om arbetslöshetsförsäkring finns en mängdföreningsrättsliga bestämmelser för arbetslöshetskassorna. Dessa bestämmelseröverensstämmer i slor utsträckning med dem som gäller för ekonomiskaföreningar och i lagtexten hänvisas i betydande omfattning lill lagen(1951:308) om ekonomiska föreningar. Arbetslöshetskassorna intar ensjälvständig förenings-rättslig slällning och är inle ekonomiska föreningar.Något sakligt skäl för all ha en koppling mellan de båda lagarna finns inte.För närvarande pågår inom en översyn av lagen om ekonomiskaföreningar med anledning av kooperationsutredningens betänkande (SOU 1984:9)Kooperativa föreningar. översynsarbele kan förväntas leda till en heltny lagstiftning för bl. a. ekonomiska föreningar, vilket i princip börföranleda en omarbetning av lagen om arbetslöshetsförsäkring i detta avseende.