bet · G901SfU12 · 1985-12-31 00:00:00 — om ökat förtroendemannainflytande i försäkringskassorna m.m. (prop. 1985/86:73) Ibetänkandet behandlas proposition 1985/86:73 om ökat förtroendemannainflytandei försäkringskassorna m. m. samt 13 med anledning av propositionen väcktamotioner. Propositioneninnehåller förslag om att ersätta försäkringskassornas pensionsdelegationer ochförsäkringsnämnder rried enhetliga förtroende-mannaorgan kalladesocialförsäkringsnämnder. Utskottet tillstyrker förslaget och avstyrker därmedfyra motioner (m) som yrkar avslag på propositionen. Socialförsäkringsnämndenföreslås få sju ledamöter. Ordföranden utses av regeringen medan landstingetutser tre ledamöter och tre ledamöter efter förslag frånorganisationer på arbetsmarknaden. Utskottet tillstyrker också detta förslagoch avstyrker därmed en motion (s) med yrkande om att skall utsesamtliga de ledamöter som inte utses av regeringen, varav tre på förslag avlokala arbetsmarknadsparter. avstyrker utskottet två motioner (c ochfp) där motionärerna hkaså anser att skall utse sex ledamöter.Dessa senare motioner avvisar dock förslaget om särskild representation förarbetsmarknadens parter. Ipropositionen föreslås också att särskilda läkarledamöter inte skall utses isocialförsäkringsnämnden. Förslaget tillstyrks av utskottet. avstyrksfyra motioner (c, fp och två s) med förslag om olika former för läkarmedverkanvid nämndens sammanträden. Propositionen innehåller även förslag om att den somhar rösträtt är valbar som ledamot eller suppleant i försäkringskassasstyrelse eller socialförsäkringsnämnd. Socialförsäkringsnämndenskompetensområde föreslås vidare omfatta sådana beslut som har stor betydelseför den enskildes försörjning och som innehåller betydande inslag avskälighetsbedömning. Beträffande omprövning av beslut föreslås attsocialförsäkringsitämnden inte skall ompröva sina egna beslut. Nämnden föreslåsemellertid i vissa fall ompröva beslut som fattas av tjänsteman hosförsäkringskassan. Det gäller även här sådana beslut som har betydelse för denenskildes försörjning och i betydande utsträckning innehållerskälighetsbedömningar. Utskottet tillstyrker samtliga dessa förslag. Utskottetavstyrker däremot en motion (s) med förslag om slopande av rätten förföredraganden i socialförsäkringsnämnden att få från beslutet avvikande meningantecknad till protokollet. Propositioneninnehåller också förslag om att den regel som medger undantag från huvudregelnatt yrkesdomare i försäkringsrätt skall vara 1Riksdagen 1985/86.11 saml. Utskottet tillstyrker detta förslag. SfU 1985/86:12 Den nya organisationen med socialförsäkringsnämnderföreslås träda i kraft , medan de ändrade reglerna föromprövning av beslut föreslås träda i kraft . I proposition 1985/86:73 har regeringen() föreslagit att anta inom socialdepartementetupprättade förslag till 1. lag om ändringi lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2. lag om ändringi lagen (1962:382) angående införande av lagen om allmän försäkring, 3. lag om ändringi lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg tillfolkpension, 4. lag om ändringi lagen (1964:143) om bidragsförskott, 5. lag om ändringi lagen. (1979:84) om delpensionsförsäkring, 6. lag om ändringi lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, 7. lag om ändringi lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, 8. lag om ändringi lagen (1978:28) om försäkringsdomstolar, 9. lag om ändringi lagen (1984:989) om socialförsäkringsväsendet under krig och krigsfara. Lagförslagen återfinns som bilaga till betänkandet. Motioner väckta med anledning av propositionen I motion 1985/86:259 av m. fl. (s) hemställsatt beslutar anta följande förslag till tillägg i AFL 18 kap. 22 §andra stycket: Läkare utsedd av den allmänna skall närvaravid socialförvaltningsnämnds sammanträde för att biträda med medicinsk sakkunskap. I motion 1985/86:260 av m. fl. (m)hemställs att med avslag på proposition 1985/86:73 om ökatförtroendemannainflytande i försäkringskassorna m. m. hos regeringen begär nyttförslag i enlighet med vad i motionen anförts. I motion 1985/86:261 av m.fl. (s) hemställsatt antar följande förslag till lag om ändring i lagen (l'962:381) omallmän försäkring: Härigenom föreskrivs att 18 kap. 20 § lagen (1962:381) omallmän försäkring skall ha följande lydelse. En socialförsäkringsnämnd skall bestå av sju ledamöter. Avdessa utses en ledamot, som skall vara nämndens ordförande, av regeringen.Övriga ledamöter utses av landstingen, varav tre efter förslag avarbetsmarknadens parter. Om kassans verksamhetsområde utgörs av en kommun skallde övriga ledamöterna väljas av kommunfullmäktige i stället för av landstinget.Nämnden utser inom sig en vice ordförande. Bestämmelserna i 7 § fjärde stycket om val av ledamötereller suppleanter i SfU 1985/86:12 styrelse för allmän försäkringskassaskall tillämpas vid och kommunfullmäktiges val av ledamöter ellersuppleanter i socialförsäkringsnämnd. I motion 1985/86:262 av och () hemställs att antar följande förslag till tillägg iregeringens förslag till lag om ändring i lagen om allmän försäkring 18 kap. 21§: skall se till attsocialförsäkringsnämnden har tillgång till medicinsk sakkunskap vid sinasammanträden. I motion 1985/86:263 av m. fl. (s) hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna de angivna skälen föratt under en övergångstid inrätta specialnämnder förarbetsskadeärenden. I motion 1985/86:264 av m.fl. (c)hemställs att beslutar att lagen om allmän försäkring 18 kap. 22 §andra stycket skall kompletteras med den i motionen föreslagna lydelsen. I motion 1985/86:265 av () hemställs attriksdagen avslår proposition 1985/86:73. I motion 1985/86:266 av m. fl. (s)hemställs att som sin mening ger regeringen till känna attregionalpolitiska hänsyn bör utgöra en tungt vägande faktor vid fördelningen avantalet nämnder till försäkringskassorna. I motion 1985/86:267 av och () hemställs att beslutar att meningen "Harföredraganden från beslutet avvikande mening skall denna antecknas tillprotokollet" utgår ur lagen om allmän försäkring 18 kap. 21 §. I motion 1985/86:268 av () hemställs attriksdagen avslår proposition 1985/86:73 i sin helhet. I motion 1985/86:269 av m.fl. (c)hemställs 1. att beslutar att lagen om allmän försäkring18 kap. 20 § första och andra styckena skall ges den av motionärerna föreslagna lydelsen, 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts angående lokalkontorens arbetsuppgifter för att bibehålla en decentralistisk organisation. I motion 1985/86:270 av m.fl. (fp)hemställs 1. att beslutar att lagen om allmän försäkring18 kap. 20 § första och andra styckena skall ha följande lydelse: En socialförsäkringsnämnd skall bestå av sju ledamöter. Avdessa utses en ledamot, som skall vara nämndens ordförande, av regeringen.Övriga ledamöter utses av landstingen. Om kassans verksamhetsområde utgörs av en kommun skall deövriga ledamöterna väljas av kommunfullmäktige i stället för av landstingen. Nämndenutser inom sig en vice ordförande. 1* 1985/86. 2. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad SfU 1985/86:12 som i motionen anförs om läkares medverkanvid sammanträden med socialförsäkringsnämnden. I motion 1985/86:271 av () hemställs attriksdagen avslår regeringens proposition 1985/86:73 om ökatförtroendemannainflytande i försäkringskassorna m.m. I och med att lagen om allmän försäkring trädde i kraftden infördes en ny och gemensam organisation försjukförsäkringen och den allmänna pensioneringen. De tidigare lokala ochcentrala sjukkassorna omvandlades till allmänna försäkringskassor med lokal-och centralkontor. Förtroendemannainflytandet i försäkringskassornas beslutandeorgan ansågs redan vid lagens tillkomst ha stor betydelse. I varjeförsäkringskassa skulle det finnas en styrelse med befogenhet att, i den måninte annat var särskilt föreskrivet, besluta i de ärenden som kassan hade attbehandla. För beslut i ärenden angående förtidspensioner m. m. skulle detfinnas en eller flera pensionsdelegationer i varje kassa. Dessutom skulle detfinnas försäkringsnämnder för varje kommun inom kassans geografiska område. , pensionsdelegation som försäkringsnämnd skulle förtroendemänfinnas företrädda. Formerna för förtroendemannainflytandet i försäkringskassornahar varit i stort sett oförändrade sedan den nya organisationen infördes.Frågan har dock varit föremål för åtskilliga diskussioner och utredningar underårens lopp. På initiativ av () tillkom isamarbete med () den s. k. RFV/FKF-utredningen.Utredningen lade fram ett förslag om de förtroendevaldas medverkan iförsäkringskassorna. Efter viss överarbetning i en särskild arbetsgruppöverlämnades utredningsmaterialet till regeringen för att ingå i underlaget förfortsatta överväganden i frågan. Utredningen om förtroendevalda i försäkringskassorna (S1983:05) har haft i uppdrag att slutföra det utredningsarbete omförtroendevaldas medverkan vid beslut av försäkringskassa som bedrivitsgemensamt av och . I betänkandet(SOU 1985:21), Ökat förtroendemannainflytande i försäkringskassorna, har utredningenredovisat förslag om att ersätta nuvarande pensionsdelegationer ochförsäkringsnämnder med enhetliga förtroendemannaorgan kallade socialförsäkringsnämnderoch om att förtroendevalda skall medverka vid omprövning av vissa ärendetyperinom bl. a. sjukförsäkringsområdet samt vid beslut om vissa åtgärder vid långasjukfall m. m. Propositionens förslag om ändrade bestämmelser förförtroendemannainflytandet i försäkringskassorna bygger i allt väsentligt påutredningens förslag. I propositionen finns också förslag till ändrade reglerangående möjligheterna för icke lagfarna att bli yrkesdomare iförsäkringsrätt. bygger härpå ett förslag av försäkringsdomstolskommittén (S 1980:10) i dess fu1985/86" 12 slutrapport (Ds S 1982:10) Försäkringsdomstolarna. Lagförslagen i propositionen föreslås träda i kraft den 1januari 1987. De ändrade reglerna för omprövning av beslut föreslås träda ikraft . Beslutande organ där förtroendemän ingår som ledamöter Enligt 18 kap. 1 § (1962:381) om allmän försäkring (AFL)skall det finnas en försäkringskassa i varje landstingskommun och kommun sominte tillhör landstingskommun. För varje försäkringskassa skall det finnas enstyrelse, en eller flera pensionsdelegationer samt försäkringsnämnder.Riksförsäkringsverket kan föreskriva att försäkringsnämndens verksamhetsområdeskall omfatta flera kommuner eller del av en kommun. har det övergripande ansvaretför att verksamheten inom kassans geografiska område sker i enlighet med lagaroch andra bestämmelser. Ansvaret vad gäller pensionsdelegationernas ochförsäkringsnämndernas verksamhetsområde inskränker sig dock för styrelsens deltill ett ansvar för att tjänstemän och förtroendemän har de kunskaper ochresurser som behövs för en riktig handläggning av försäkringsärendena. Vadgäller styrelsens ansvarsområde föreslås i propositionen inga förändringar inuvarande förhållanden. I proposirionen betonas emellertid styrelsens ansvarför att tjänstemännen hos kassan ger de förtroendevalda ett godtagbart beslutsunderlag.Det ankommer också på kassastyrelsen att se till att ledamöterna i kassansbeslutande organ får den utbildning och information de behöver för att kunnafullgöra sin uppgift. Pensionsdelegationernas och försäkringsnämndernasansvarsområden är noggrant definierade. Pensionsdelegationerna beslutar ienskilda ärenden som gäller rätten till sjukbidrag och förtidspension, utomtill äldre försäkrade på enbart arbetsmarknadsmässiga grunder, samthandikappersättning och vårdbidrag. Delegationerna beslutar också ilivränteärenden och ärenden om arbetssjukdom enligt lagen omarbetsskadeförsäkring och lagen om statligt personskadeskydd. Beslut i vissadelpensionsärenden tillhör också delegationernas ansvarsområde. Ärenden om inkomstprövade förmåner, dvs. hustrutillägg ochkommunalt bostadstillägg till folkpension samt änkepension med anledning av dödsfallsom inträffat före , prövas av försäkringsnämnd. Nämnden skallockså ge råd och upplysningar i lokala ärenden till försäkringskassan.Beslutanderätten får i vissa ärenden utövas av nämndens ordförande ensam. Dettaär fallet i större delen av de ärenden som skall avgöras iförsäkringsnämnd. I propositionen föreslås att de nuvarandepensionsdelegationerna och försäkringsnämnderna slopas och ersätts av enhetligaförtroendemannaor- gan,sociälförsäkringsnämnder. En sådan förändring av förtroendemanna- sfU1985/86:12 inflytandet avses ge de förtroendevalda ökade kunskaper om ochinflytande över tillämpningen av reglerna om olika socialförsäkringsförmåner. Ipropositionen framhålls att den nuvarande uppdelningen av beslutsfunktionernaför de förtroendevalda beroende på ärendeslag etc. utesluter de förtroendevaldafrån reellt inflytande över viktiga delar av försäkringskassornas verksamhet. I fyra motioner yrkas avslag på propositionen i sinhelhet. Motionärerna m.fl. i motion 260, i motion265, i motion 268 och i motion 271 anför alla attförslaget i propositionen innebär en minskning av förtroendemannainflytandet ioch med att det totala antalet beslutsorgan med förtroendemannale-damöterminskar. I motion 260 förordas i stället en utbyggnad av den existerande lokalaorganisationen med ett decentraliserat beslutsfattande tillförsäkringsnämnderna vilka bör ges ökad kompetens. Motionärernaanser vidare att läkare även i fortsättningen skall ingå som ledamöter i debeslutande organen hos . Enligt motionärerna innebär läkarnasmedverkan en ökad trygghet för beslutsfattarna och ett mindre beroende avhandläggande tjänstemän hos kassan. Motionärerna anser slutligen attkostnaderna för den föreslagna omorganisationen inte är tillräckligt noggrantanalyserade. Utskottet anser det angeläget med ett ökat inflytande ochen ökad insyn för förtroendevalda i försäkringskassornas verksamhet. De olikaförsäkringsärenden som kassorna avgör har ofta mycket stor betydelse för denenskildes ekonomi. Ett ökat förtroendemannainflytande stärker enligt utskottetsuppfattning rättssäkerheten inom försäkringsområdet. Utskottet delar denuppfattning som framförs i propositionen att införandet av socialförsäkringsnämnderinnebär en utökning och förstärkning av de förtroendevaldas inflytande iförsäkringskassorna. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet bifall tillmotionerna 260,265,268 och 271. Utskottet återkommer till frågan omläkarmedverkan i socialförsäkringsnämnderna i det följande. Propositionen innehåller vidare förslag om att regeringenskall besluta om antalet socialförsäkringsnämnder i riket. Det skall därefterankomma på att efter förslag från resp. försäkringskassabesluta om antalet nämnder i varje kassa. Verket skall tillse att varje kassafår så många nämnder som behövs med hänsyn till kassans storlek ochärendemängd. Som huvudregel avses gälla att varje nämnd skall ansvara för vissdel av geografiska område. Med nuvarande ärendeantal, sammanträdesfrekvenssamt en önskvärd situation med behandling av 40-45 ärenden per sammanträdeuppskattas i propositionen att ca 150 socialförsäkringsnämnder behöverinrättas. Dessa uppskattningar bygger på beräkningar gjorda avförtroendemannautredningen. Den nya organisationen med socialförsäkringsnämnderinnebär i vissa avseenden en ny indelning av försäkringskassornas lokalkontor iregionala enheter. Det är därför nödvändigt att kassornas organisationsuccessivt anpassas till den nya nämndorganisationen. En lokal anpassning avorganisationen hos försäkringskassorna förutsätts också kunna ske vilket i sintur kan påverka såväl indelningen i den nya nämndorganisationen som antaletnämnder hos kassorna. m.fl. anför i motion 266 att de enskildakassornas SfU 1985/86:12 ärendemängd inte enbart bör få vara avgörande för hurmånga socialförsäkringsnämnder som skall finnas hos resp. kassa. En alltförstrikt tillämpning av ärendemängden som avgörande för antalet nämnder hos enkassa skulle kunna vara förödande för servicen i glesbygdslänen. Motionärernaförordar därför att regionalpolitiska hänsyn bör vara en tungt vägande faktorvid fördelningen av antalet nämnder till försäkringskassorna. Vikten av attregionalpolitiska hänsyn tillmäts stor betydelse vid införandet av den nyanämndorganisationen betonas också i motion 269 yrkande 2 av m.fl. Motionärerna förutser att förändringar kan behöva ske på de lokalkontor somkommer att fungera som kanslier för socialförsäkringsnämnderna. Enligtmotionärerna måste lokalkontoren behållas väl decentra-hserade i länet. Dettakan endast bli möjligt om regionalpohtiska faktorer ges stor vikt vidindelningen i nämnder. Utskottet anser att den föreslagna organisationen ochförslaget om hur fördelningen av socialförsäkringsnämnder skall ske ger ettstort utrymme för regionala variationer. Som anförs i motionerna 266 och 269 ärdet betydelsefullt att försäkringskassornas service bibehålls även i glesbygd.Det är därför enligt utskottets mening angeläget att regionalpolitiska faktorertillmäts betydelse vid fördelningen av socialförsäkringsnämnderna över landet.Det ankommer också på de olika försäkringskassornas styrelser att ta sådanahänsyn i sina förslag till fördelning av socialförsäkringsnämnderna inom detegna kassaområdet. Utskottet anser således att den föreslagna modellen förfördelning av nämnder över landet ger de möjligheter till regionalpolitiskaavväganden som efterlyses i motionerna. Med det anförda får därför motionerna266 och 269 yrkande 2 anses tillgodosedda. Socialförsäkringsnämnderna bör enligt propositionenbesluta i alla typer av ärenden som hör till nämndernas ansvarsområden. I vissapensionsdelegationer tillämpas en specialisering av innebörd att vissaärendeslag beslutas i en särskild delegation. Propositionen innehåller därförförslag om möjligheter till speciahsering inom den nya nämndorganisationen. Detföreslås ankomma på att fatta beslut om sådanspecialisering. Departementschefen förutsätter att specialisering av nämndersker restriktivt. m.fl. anför i motion 263 att handläggningenav ärenden enligt lagen om arbetsskadeförsäkring varit besvärlig ochtidsödande. I många fall krävs särskilda kunskaper hos dem som handläggersådana ärenden. För att komma till rätta med de stora balanserna av ännu ickeavgjorda arbetsskadeärenden föreslår motionärerna att möjligheter ges att underen övergångstid inrätta specialnämnder förarbetsskadeärenden. Utskottet vill för sin del poängtera betydelsen av attsocialförsäkringsnämnderna fattar beslut i alla typer av ärenden som fallerinom nämndernas kompetensområde. Detta är viktigt inte minst av det skälet, attett meningsfullt förtroendemannainflytande förutsätter en bred kompetens inomde centrala delarna av socialförsäkringsområdet. En specialisering avärendetyper till vissa nämnder kan motverka detta syfte. Utskottet inseremellertid att en specialisering i vissa situationer kan vara en lämplig metod att kommatill rätta med framför allt tillfälliga ärendeanhopningar hos SfU1985/86:12 försäkringskassorna. Som nämnts skall också riksförsäkringsverketkunna medge att specialiserade socialförsäkringsnämnder inrättas i vissa fall.Utskottet delar dock uppfattningen att sådan specialisering bör tillämpasrestriktivt. Med det anförda bör motion 263 anses besvarad. De nuvarande pensionsdelegationerna har åtta ledamöter.Ordföranden och vice ordföranden utses av regeringen. Riksförsäkringsverketutser fyra ledamöter varav två skall vara läkare och två skall ha särskilderfarenhet av arbetsförhållanden. Återstående två ledamöter utses avlandstinget eller, om det gäller försäkringskassa vars verksamhetsområde utgörsav kommun, av kommunfullmäktige. I delpensionsärenden ersätts läkarledamöternaav två ledamöter som utses av . För de ledamöter som ejutses av regeringen utses suppleanter. har minst fem och högst sju ledamötersom väljs av kommunfullmäktige. För ledamöterna skall utses suppleanter. De nya socialförsäkringsnämnderna föreslås få sjuledamöter. Ordföranden skall enligt propositionen utses av regeringen. Treledamöter väljs av - eller i förekommande fall - avkommunfullmäktige. De återstående tre ledamöterna föreslås utses avriksförsäkringsverket efter förslag av arbetsmarknadens partsorganisationer.För alla ledamöter utom ordföranden utses suppleanter. I motion 261 av m. fl. föreslås attordföranden i socialförsäkringsnämnden i enlighet med propositionen skallutses av regeringen medan övriga ledamöter skall utses av och iförekommande fall av kommunen. Valet av de tre arbetsmarknadsrepresentanternabör härvid ske efter förslag av arbetsmarknadsparternas regionala organ. Motionärernahävdar att ett regionalt organ har större kännedom om sådana lokala särdrag iden arbetsmarknadsmässiga strukturen som bör återspeglas vid valet avrepresentanter i socialförsäkringsnämnden. Uppfattningen att regeringen skallutse ordförande i nämnden medan övriga ledamöter utses av landstingen delasockså av m.fl. i motion 269 yrkande 1 och av . i motion 270. I båda motionerna anförs dock att arbetsmarknadens parterinte bör ges någon särskild representation i nämnden. Motionärerna i motion 269vill i stället betona folkrörelseanknytningen när det gäller att utseledamöterna. Såväl i motion 269 som i motion 270 hävdas att landstingen harstörre möjligheter än att återspegla traktens strukturellasärdrag när det gäller att utse ledamöter i nämnden. Utskottet anser det vara av stor vikt attsocialförsäkringsnämnden får en så bred och allsidig representation från detegna kassaområdet som möjligt. De ledamöter som utses av eller iförekommande fall av kommunen förutsätts garantera en sådan representation. Detär vidare enligt utskottets uppfattning betydelsefullt att representanter förarbetsmarknaden ingår i socialförsäkringsnämnderna. Även denna representationbör vara så bred och heltäckande som möjligt med hänsyn till såväl regionenssom hela rikets intressen.Dessa båda intressen tillgodoses enligt utskottets uppfattning bäst SfU1985/86:12 om representanterna utses av . I det lagförslagsom bifogats propositionen föreslås att dessa senare representanter utses efterförslag av partsorganisationer på arbetsmarknaden. Av departementschefensuttalande i propositionen och av specialmotiveringen till den föreslagnalagtexten framgår emellertid att avsikten är att bereda plats i socialförsäkringsnämndernaockså för egenföretagarsidan. Eftersom dessa saknar en egen partsorganisationpå arbetsmarknaden och utskottet anser det värdefullt att även egenföretagarnafår delta i socialförsäkringsnämndernas arbete föreslår utskottet att 18 kap.20 § första stycket tredje meningen AFL ändras i enlighet härmed. Med detanförda avstyrker utskottet bifall till motionerna 261, 269 yrkande 1 och 270yrkande 1. I pensionsdelegationerna skall ingå två avriksförsäkringsverket utsedda läkare. För de ledamöter riksförsäkringsverketutser skall även utses suppleanter. Regeringen får föreskriva att tvåsuppleanter skall utses för var och en av läkarledamöterna. De nya socialförsäkringsnämnderna föreslås i propositioneninte få särskild läkarrepresentation. Propositionen betonar läkarens roll vidberedningen av försäkringsärenden. Denna roll bör dock skiljas ut från självabeslutsfunktionen. Det är viktigt för den enskilde vars ärende behandlas isocialförsäkringsnämnden att få ta del av allt det material som utgör underlagför nämndens beslut. De rent medicinska synpunkter som en läkare kan tillföraett ärende bör därför tillföras ärendet under beredningsstadiet så att den sömberörs har möjlighet att bemöta uppgifterna eller i förkommande fallkomplettera handlingarna i ärendet. m. fl. delar i motion 259 uppfattningenatt läkare inte skall ingå som ledamöter i nämnden. Däremot yrkar motionärernaatt en läkare utsedd av skall närvara vidsocialförsäkringsnämndens sammanträden för att biträda med medicinsksakkunskap. Motionärerna anser att det finns risk för att ärendena fördröjseller att nämnden fattar felaktiga beslut på grund av att ofullständigtbeslutsunderlag om läkare saknas vid nämndens sammanträden. Liknande synpunkterframförs av och i motion 262.