bet · G901LU34 · 1985-12-31 00:00:00 — Vad detgäller är atl inom ramen för ett väletablerat system för samverkan mellan olikaintressenter komplettera marknadsekonomins funktion i producenternas ochkonsumenternas gemensamma intresse, Näringsutskottel ställer sig bakom vadregeringen i del nu aktuella avsnittet av propositionen har anfört bl, a, omkonsumentverkets verksamhet och tar avstånd från den kritik som framförs imotsvarande del av motion 402 (m). Vad näringsutskottel anfört föranleder ingen erinran frånlagutskottets sida. Sammanfattningsvis konstaterar lagulskottel således atlanpassningen av produkter och service lill konsumenternas krav är en viktigfråga för såväl konsumenter som producenter. Propositionens förslag om en ökadsatsning pä alt få brukaraspekter beaktade vid produktutvecklingen ochförslaget om anvisning av särskilda medel härför till konsumentverketöverensstämmer i huvudsak med kommitténs förslag vilka under remissbehandlingenfått etl positivt mottagande av myndigheter, universitet, kom-munei,branschforskningsinstilut, fackföreningar och andra intresseorganisationer.Som framhållits ovan utgör förslaget inget angrepp på marknadsekonomin sompåslås i molion 402, utan innebär endast en viss utbyggnad av etl redanexisterande system för samverkan. Utskottet vill också tillägga atl även omförelagen i normalfallet har ett slarkl egenin-tresse att ta till varakonsumentinlresset är del inle möjligt för företagen all enbart med ledning avkonsumenternas agerande skaffa sig all den information företagen behöver föratt möla konsumenternas önskemål om hur produkterna bör utformas. Som framhållsi propositionen gäller detta särskilt i fråga om grupper med speciella problem.Det finns därför elt uppenbart behov av att med insatser från det allmännassida främja en brukaranpassad produktutveckling. Medhänvisning till del anförda tillstyrker lagutskottet bifall till proposi- 56 tionen iaktuell del och avstyrker bifall lill molion 402 i motsvarande del. 1 fråga om forskning vid universitet och högskolorföreslår föredragande statsrådet (s, 48) att tilldelasytterligare medel för del forskningsstimulerande arbete som verket redan hartill uppgift atl bedriva, 1 delta arbete ligger all stödja och ta initiativtill konsumenlinriklad forskning, l.ex, genom alt peka ut intressantaforskningsområden, medverka till mer organiserade former för konlaklulbylemellan konsument-forskare, ordna forskarseminarier och även stödja konkretaforskningsprojekt i samråd med andra anslagsgivande organ. Det föreslagnaresurstillskottet lill för forskning inbegripet tillskottenför studier av brukaraspekter på produkter och undersökningar om hushållensförhållanden uppgår till 1,4 milj, kr, 1 motion 402 (m) tar motionärerna avstånd frånpropositionens förslag med motiveringen att forskningen skall ha en oberoendeställning och att inte skall ha uppgifter som ankommer påforskningsråden och de enskilda högskolorna. Motionärerna yrkar (yrkande 2delvis) alt några medel inte skall ställas till förfogande förforskningsuppgifter. I sill yttrande konstaterar utbildningsutskottet i likhetmed föredragande statsrådet all det sedan ett antal är finns en etableradordning för slöd till konsumenlforskning. Sådant stöd kan ges av såväl detradifionella forsk-ningsslödjande organen som . Den kompetensverket har i konsumentfrågor bör enligt ulbildningsutskotlel kunna utnyttjasvid prioriteringsbedömningar inom konsumentforskningen med dess tvärvetenskapligakaraktär. Med hänvisning till vad utbildningsutskottet anfört,vilket inle föranleder något särskilt uttalande från lagutskottets sida,tillstyrker lagulskottel proposiiionen i aktuell del och avstyrker molion 402 imotsvarande del, I proposiiionen las också upp frågan om denkonsumenttekniska forskning som bedrivs vid (),Sedan den är konsumentteknik ell forskarutbildningsämne vidhögskolan, och inrättades en personlig professur ikonsumentteknik, finansierad av STU, STU:s åtagande upphör den , Föredragande statsrådet framhålleratt den konsumenllekniska forskningen är värdefull och alt det därför ärangelägel atl sådan forskning fast förankras inom högskoleorganisationen. Hanförutskickar lillsällandet av en utredning med uppgift att se övermöjligheterna till och formerna för en varaktig finansiering av denkonsumenllekniska forskningen. Del av utbildningsutskottet till lagutskottet överlämnadeyrkandet 3 i motion Ub840 (fp) avser forskning på det konsumenttekniskaområdet. Motionärerna anser det angeläget alt den grundläggande forskningen vidCTH inom det konsumenllekniska området kan fortsätta. All belysa teknikförändringarutifrån människornas och hushällens perspektiv mäsle enligl motionärerna varaav slort ekonomiskt värde ur samhällets synvinkel. ansermed hänsyn till del av föredraganden anförda alt motionärernas yrkande ihuvudsak har tillgodosetls. Lagutskottetanser i likhet med föredragande statsrådet och motionärer- na att detär viktigt atl den konsumenllekniska forskningen får fortsätta. LU 1985/86: 34Lagutskottet delar också föredragandens uppfattning att det är angeläget attforskningen kan få en fast förankring inom högskoleorganisationen, mening har forskningen betydelse förutom för all belysateknikförändringar även för att fä fram brukaraspekter pä olika produkter. Motbakgrund av del anförda är det enligl lagutskottets mening tillfredsställandealt möjligheterna till en permanent finansiering av forskningen nu skallutredas. Enligt vad utskottet inhämtat har den av föredraganden aviseradeutredningen nu tillsatts. Utredningsarbetet beräknas vara slutfört senast iseptember 1986, Vad utskottet nu redovisat får anses tillgodose motionärernasönskemål. fillstyrker följaktligen propositionen i nu berörd deloch avstyrker molion Ub840 yrkande 3, En central roll i konsumenlpoliliken spelar den lokalakonsumenlpolitiska verksamheten. All så är fallet har sin grund i all det är pälokal nivå som del är lättast att fånga upp konsumenlproblemen. finnspå del lokala planet de bästa toruisättningarna att nä dem som i första handbehöver hjälp. Del är ocksä på den lokala marknaden som man återfinner deflesta av de företag, vars verksamhet berör konsumenlerna, Mol den här beskrivna bakgrunden är del enligt utskottetsmening nödvändigt atl, som fö.eslås i proposiiionen, det lokalakonsumenlpolitiska arbetet ges hög prioritet. Som framgår av vad ulskollelanfört i elt föregående avsnitt (s, 10-11) råder del ocksä en bred politiskuppslutning kring en satsning pä den lokala verksamheten. Del bör framhållas att inriktningen på lokalkonsumentverksamhet inte är ny. Som utskottet inledningsvis anfört (s, 6förespråkades redan i 1972 och riksdagsbeslut en utbyggnad av denkommunala konsumentverksamheten. Utbyggnaden har emellertid gäll långsammareän vad man då räknade med. Omfattningen, ambitionsnivån och inriktningen avverksamheten i de kommuner, som har konsumentverksamhet, uppvisar också storaskillnader. Att utbyggnaden av konsumentverksamheten inte skett i den takt ochi den omfattning, som hade förutsatts, torde hänga samman med knappa resurserhos många kommuner, I ett läge med en bristfällig ekonomi harkonsumentverksamheten inle varit del område som kommunerna salsal pä. Man harju ocksä kunnat falla tillbaka på den verksamhet som länsstyrelsernashemkonsulenter bedrivit. Atl hemkonsulenternas verksamhet haft slor betydelseför de kommuner som inte haft någon konsumentverksamhet organiserad visar delförhållandel att efter hemkon-sulentorganisalionens avveckling den I januari1985 konsumentverksam-hel har påbörjats i drygt 30 kommuner, något som utgörden största ökningen sedan mitten av 1970-talel, Beträffande det aktuella utbyggnadsläget har utskottetfrån konsument verket inhämtat följande, hade 249 av landets 284 kommuner inrättat (eller beslutat alt inrätta) nägon form av konsument- 58 verksamhet,Drygi av landels befolkning har därmed tillgång fill LU 1985/86:34 sådanservice, I huvudsak är det mindre kommuner som saknar konsumentverksamhet, mendet finns också några medelstora kommuner som inle har sådan service lillkonsumenterna. De län som har de flesta "vita fläckarna på denkonsumenlpolitiska kartan" är (4), (4),(6) och (6), 1 22 av de 35 kommuner, somsaknar konsumentverksamhet, utreds emellertid frågan om sådanverksamhet skall inrättas. En förteckning över kommuner utan kommunalkonsumentvägledning har tagit in i bilaga 5. 1 78 kommuner är verksamheten förankrad i en särskildkonsumentnämnd. Någon ökning av antalet har inle skell , Däremot haretl anlal utskott, kommittéer, delegationer eller liknande tillkommit i de kommunerdär kommunstyrelsen eller annan nämnd ansvarar för verksamheten. Under1985 har antalet kommuner, som har en eller flera heltidsanställdakonsumentvägledare, ökat från 48 till 55, Del totala antalet heltidsanställdakonsumentvägledare i kommunerna utgör omkring 120, De minsta kommunerna satsar i regel myckel begränsaderesurser pä konsumentfrågorna, I dessa kommuner är emellertid konsumentvägledaren,som vanligen har andra "huvudsakliga" arbetsuppgifter inom denkommunala förvaltningen, oftast ändå tillgänglig för konsumenlerna under normalkontorstid. Frågan om utbyggnaden av den lokala konsumentverksamhetenlas upp i motionerna 406 (vpk) och 404 (c), Molionärerna i molion 406 är skeptiska när del gäller denfortsatta utbyggnaden, Mol bakgrund av de ekonomiska indragningar som drabbatkommunerna anser motionärerna all det inle är troligt all utbyggnaden skertillräckligt snabbt för att motsvara de högt ställda förväntningarna ipropositionen. Enligt motionärernas mening är del nödvändigt att åtgärdervidtas för atl möjliggöra kommunernas utbyggnad av den egna konsumentverksamheten.Det övergripande ansvaret för utbyggnaden av konsumentvägledningen kan inteskjutas över på kommunerna, som i mänga fall har mycket begränsade resurser,ulan måste åvila riksdag och regering. Annars finns del anledning alt anta alljust de kommuner som har den största arbetslösheten, del sämstaskatteunderlaget och det största antalet kommunmedlemmar med ansträngd ekonomikommer all bli de som halkar efter även i utvecklingen avkonsumentverksamheten. Motionärerna yrkar (yrkande 1) med slöd av det anfördaatt hos regeringen begär åtgärder för atl möjliggöra kommunernasutbyggnad av den egna konsumentverksamheten, 1 molion 404 beklagas att propositionen inte klart slårfast atl kommuner na har ell ansvar för en väl fungerande konsumentverksamhet till hjälp och stöd åt kommuninnevånarna. Med propositionens skrivning är enligl mo tionärernas mening både ansvars- och kompetensfördelning oklar. Kom munernas ansvar för den lokala konsumentverksamheten bör därför läggas fast. Däremot finns enligl molionärerna inte anledning att styra kommu nernas val av organisation och omfattning av konsumentarbetel. Motionä rerna yrkar (yrkande 2) alt skall uttala vad motionärerna anfört 59 om detprimärkommunala ansvaret för den lokala konsumentverksamhe- LU 1985/86: 34ten. Utskottet vill för sin del understryka vikten av enfortsatt, snabb utbyggnad av den lokala konsumentverksamhelen. Som framgår avvad utskottet anfört i det föregående är del nu endast 13 kommuner som inte harkonsumentverksamhet eller som inte utreder frågan om alt påbörja sådanverksamhet, Ulskotlet har i och för sig förståelse för all man i särskilt deminsta och resurssvagaste kommunerna tvekar atl använda de knappa resursernatill konsumentverksamhet. Utskottet vill emellertid peka pä att en satsning päen konsumentpolilisk verksamhet kan innebära atl inle oväsentliga belopp sparasinom andra förvaltningsområden. Exempelvis kan en på lidigl stadium insattbudgeträdgivning betyda kraftiga besparingar när det gäller socialtjänstensverksamhet. En insikt om detta förhällande borde kunna få en gynnsam inverkanpä utbyggnadstakten. Utskottet vill också hänvisa lill vad isitt remissvar över konsumentpolitiska kommitténs belänkande anfört om all denpågående kontinuerliga utbyggnaden av verksamheten bör resultera i alt samtligakommuner kommer alt ha konsumentverksamhet , Mol bakgrund av delanförda anser utskottet att man bör kunna utgå frän atl målet - konsumentverksamheti samtliga landets kommuner - skall kunna nås inom en relativt nära framtid. Någonanledning att införa ett obligatorium, som några remissinstanser påfordrat, kanutskottet därför i likhet med föredragande statsrådet inte finna. framhåller i sill remissvar i linje medvad motionärerna i motion 406 anför alt det är viktigt att särskilt de mindrekommunerna får hjälp att hitta lämpliga former för atl starta och bygga ut enkonsumentverksamhet. Utskottet vill med anledning härav understryka all detfår ankomma på att lämna erforderligt slöd och biträde åtkommunerna när frågan om inrättande av konsumentverksamhet utreds. Del är ocksäangeläget att söker initiera en sådan utredning i kommuner därverksamhet pä området saknas. Ett viktigt stöd bör också kunna lämnas avnärliggande kommuner som redan har en väl utbyggd konsumentverksamhet. Genomvad utskottet anfört tillgodoses i viss utsträckning motionärernas önskemål, mån de med sitt yrkande avser all staten skall lämna etl särskiltekonomiskt bidrag lill kommunerna för utbyggande av konsumentverksamheten kanutskottet emellertid inle biträda yrkandet. På anförda skäl finner utskottet all motionen inte börföranleda någon åtgärd av . Utskottet avstyrker följaktligen bifalltill molion 406 yrkande 1. Som utskottet anfört i elt tidigare avsnitt är det viktigtmed en akliv polilikermedverkan för att konsumentverksamheten skall kunna fås all fungera på ett tillfredsställande sätt. Av den redovisade statistiken ovan framgår alt konsumentnämnder finns i cirka en tredjedel av de kommuner som har konsumentverksamhet. Därtill kommer ell anlal kommuner som har en akliv politikermedverkan i arbetsutskott, delegationer o,d. Någon standardmodell för hur organisationen närmare skall utformas bör enligl utskottets mening inte las fram av slaismakterna. Det får i stället, som 60 anförs imolion 404. ankomma på varje kommun all med utgångspunkt i LU 1985/86: 34 sinaförhållanden och förutsättningar avgöra hur konsumentverksamheten skallorganiseras. Utskottet vill understryka för sin del all del vikliga är atlkonsumentfrågorna inte endast blir en tjänstemannaangelägenhet i kommunen ulanall de får en tydlig politisk förankring. När del gäller att ge deförtroendevalda vägledning och slöd har , som centraltkonsumentorgan, en viktig uppgift, 1 sammanhanget vill utskottet ocksä hänvisatill vad ulskoitel i ett tidigare avsnitt anfört om betydelsen av utbildningoch information lill de förtroendevalda. Med hänsyn till vad som anförts i mofion 404 om en oklaransvarsfördelning vill utskottet stryka under alt - även om utskottet ovantagit avstånd från etl obligatorium - det inte efter vad utskottet anfört omutbyggnaden av konsumentverksamheten och medverkan av de förtroendevalda kanråda någon tvekan om att del är kommunerna som har ansvaret för utvecklingenav den lokala konsumentpolitiska verksamheten. har endast enstödjande och stimulerande funktion, Någol särskilt uttalande av ifrågan är enligt ulskotlels mening inle erforderligt. Yrkande 2 i motion 404avstyrks följaktligen. stödjande roll vid utvecklingen av denkommunala konsumentverksamheten behandlas även i andra delar av motion 404.Molionärerna framhåller alt har etl särskilt ansvar förinformation och råd till de lokala kommunala konsumeniorganen och bör erhållasärskilda medel härför. Motionärerna yrkar att vad som sålunda anförts gesregeringen till känna (yrkande 5), 1 motionen poängleras vidare verkets ansvarför utbildning av och information lill kommunernas konsumenlvägledare,Molionärerna hävdar all kompetensen hos enskilda vägledare varierar ochsynes vara beroende av den enskilda vägledarens egna initiativ ocharbetsgivarens inställning till utbildningen. bör enligtmotionärernas mening därför åläggas ell ansvar för att ett utbildnings- ochinformationsprogram tas fram som riktar sig direkt lill konsumentvägledarna.Vad molionärerna sålunda framhållit liksom vad de anfört om att verket börerhålla särskilda medel för denna verksamhet föreslås ges regeringen till känna(yrkande 6), Vad först angår yrkande 5 om information och råd lill delokala konsumentorganen anser utskottet all syftet med detsamma redanlillgodoselts genom vad utskottet anfört i det föregående. Som utskottetredovisat i tidigare avsnitt kommer även vissa medel att ställas till verketsförfogande för sädana ändamål. Någon åtgärd med anledning av motionsyrkandel ärdärtor inle erforderlig. Beträffande därefter frågan om utbildning avkonsumenlvägledare vill utskottet hänvisa till atl del redan pågår en omfattande utbildningsverk samhet. Enligl vad utskottet inhämtat hälls sålunda under innevarande verksamhetsår etl ljugotal kurser och konferenser med sammanlagt . Särskilda insatser har gjorts med anledning av den nya konsumenttjänstiagen. För atl stödja kommunernas arbete med konsu mentombud på arbetsplatserna har tre extra kurser anordnats. Vid dessa kurser deltog även politiker och representanter från LO-seklionerna, Vid sidan av kurs- och konferensverksamheten deltar verkets tjänstemän ock- 61 sä iutbildningsdagar för konsumentnämndsledamöier. Denna verksamhet LU 1985/86:34 har varit omfattande med anledning av all del börjat en ny mandatperiod.Även i denna del får syftet med motionen således redan anses tillgodosett.Utskottet avstyrker därför bifall också till yrkande 6 i motion 404, En av de viktigaste arbetsuppgifterna förkonsumentverksamheten har traditionellt varit rådgivning till enskildakonsumenter. En förskjutning av rådgivningsverksamheten från centrala organlill de lokala konsumeniorganen har skell i takt medutbyggnaden av den lokala konsumentverksamheten. harrådgivningsverksamheten expanderat kraftigt, I propositionen framhåller föredraganden (s, 56) atlrådgivning till enskilda kommer atl vara en framträdande uppgift i denkommunala verksamheten. Enligt föredragandens mening torde det dock varamöjligt atl relativt sett satsa en mindre del av resurserna på dennaverksamhet. Rådgivning bör vidare i än högre grad än inriktasmot budgeträdgivning. Även i tvä av motionerna stryks under behovet avrådgivning. I motion 402 (m) framhålls sålunda att rådgivning är den viktigastekonsumenipoliliska uppgiften på lokal nivå. Efterfrågan på rådgivning när delgäller varor och tjänster snarare ökar än minskar i etl ekonomiskt läge därfamiljens disponibla reala inkomst minskar. Här har enligl motionärernas meningbudgetrådgivningen sin givna plats. Även i molion 405 (fp) framhålls betydelsenav rådgivning lill den enskilda konsumenten och behovet av en utökadbudgeträdgivning till hushållen och konsumenterna. Utskottet konstaterar alt det i princip inle råder någradelade meningar mellan föredraganden och motionärerna om behovet av rådgivningi den lokala konsumentverksamheten. Även utskottet anser alt rådgivning är enviktig uppgift för de lokala organen. Den direklrådgivning lill enskildakonsumenter som vissa centrala organ, exempelvis allmänna réklamationsnämnden,arbetar med bör däremot enligl utskottets uppfattning avvecklas, 1 stället börden centrala konsumentverksamhetens insatser när del gäller rådgivning riktasin på atl stödja och hjälpa konsumentvägledarna samt alt förse dem mederforderligt underlag för den lokala rådgivningsverksamheten. Som utskottetframfört i etl tidigare avsnitt kan datatekniken härvidlag komma alt spela enviktig roll. Den lokala rådgivningen bör i sin lur kunna föras närmarekonsumenten. Utskottet vill peka på företagens informationsansvar ochmöjligheterna till ökade egenåtgärder på informationsområdet. Ett ökat samarbetemed de frivilliga organisationerna och olika konsumentgrupper bör också kunnaminska behovet av rådgivning från konsumentvägledarnas sida, viktigt inslaghärvidlag är inrättandet av konsumentombud på arbetsplatserna. Genomkonsumentombuden öppnas möjlighet atl med rådgivning nå grupper som annarsinle får någon kontakt med den lokala konsumentverksamheten. När det gäller budgeträdgivning vill utskottet i likhetmed föredragande LU 1985/86: 34 statsrådet och motionärerna i motion 405 betonavikten av etl samarbete mellan konsumentorganen och andra kommunala organ,företag och organisationer. En viktig samarbetspartner är de socialamyndigheterna. Som utskottet framhållit i ett tidigare avsnitt kan etleffektivt sådant samarbete i budgetfrågor leda till minskade sociala kostnader. Andra viktiga samarbetspartner är de ideellaorganisationerna. Som framhålls i motion 405 utgör de senare vikligainformations- och kunskapskällor i det konsumenlpolitiska arbetet. Derasengagemang ulgör enligl utskottets mening en viktig förutsättning för altkonsumentpolitiken skall nå ut lill de grupper som bäst behöver samhälletsslöd. Utskottet vill ocksä understryka betydelsen av etl närasamarbete med banker och försäkringsbolag i budgetfrågor, I sammanhanget villutskottet också hänvisa till del samarbete i sådana frågor som redan förekommermellan banker och olika ideella föreningar. En annan viktig uppgift för de lokala konsumentorganen ärden s, k, marknadsbevakningen. I propositionen (s, 58) anför föredragandestatsrådet att han anser att marknadsbevakningen bör ges ökad tyngd i delkonsumenlpolitiska arbetet. Huvudskälet är strävandena alt öka producentpåverkanlokalt, Etl annal viktigt skäl anges vara avskaffandet avhemkonsulenlverksamheten. Frågan om marknadsbevakningen tas upp i molion 405 (fp).Motionärerna pekar på all indragningen av den regionalahemkonsulenlverksamheten har fält till följd av att marknadsbevakningen liksomäven uppföljningen inom området livsmedelskonsumlion och livsmedelskvalitet nuligger nere, Enligl motionärerna mäsle söka samarbeta med andraorgan i dessa frågor för alt undvika atl denna vikliga del inom del konsumenlpolitiskaområdet försummas. Motionärerna yrkar all vad de anfört bör ges regeringen tillkänna (yrkande 3 delvis). Utskottet erinrar om all marknadsbevakning varil enkommunal uppgift ända sedan riktlinjerna för den kommunalakonsumentverksamhelen lades fast . Som framgår av motionen har dock denhuvudsakliga mark-nadsbevakningeh kommit att handhas av hemkonsulenterna. Närnu hemkonsulentverksamheten har avvecklats är det viktigt atl uppgiften försöver fill ett annat organ. Utskottet delar föredragandens uppfattning att delfår ankomma på de lokala konsumeniorganen all ta över denna verksamhet ochsåledes lägga ökad tyngd vid en arbetsuppgift som de i och för sig redan har.Särskilt viktigt i sammanhanget är uppföljningen av de riktlinjer somkonsumentverket utfärdar. har vid utskottets hearing upplyst allverket tagit upp förhandlingar med kommunerna om en systematisk uppföljning avriktlinjerna. har 63 kommuner ställt sig positiva till ett samarbetemed verket i denna fråga. Avsikten är atl uppföljningsarbetet skall komma igäng , I första hand skall därvid följas upp sådana riktlinjerbeträffande vilka man vet atl eflerievnaden är tveksam. Utskottet vill med anledning av vad anförtstryka under vikten av en ökad uppföljning av verkets riktlinjer. Det är enligt 63 utskottetsmening angeläget att denna verksamhet kommer att omfatta elt LU 1985/86: 34slort antal kommuner, helst samtliga som har konsumentverksamhet av någonbetydelse. Med hänsyn lill det samarbete som redan inletts mellankonsumentverket och kommunerna finner utskottet del inle erforderligt med någoltillkännagivande från sida. Utskottet avstyrker därför bifall tillmotion 405 i denna del. En omdiskuterad fråga har varit den konsumenlpolitiskakommitténs förslag all konsumentvägledarna bör spela en mer akliv roll när delgäller reklamationshantering än som förutsattes beslut om riktlinjerför den kommunala konsumentverksamheten. Under remissbehandling har fleraremissinstanser välkomnat förslaget medan andra riklat kritik mol det. Dekritiska rösterna har framhållit bl, a. att konsumentvägledarna inte bör fåägna sig ål atl formellt lösa tvister mellan konsumenter och näringsidkare,