bet · G901AU1 · 1985-12-31 00:00:00 — om medbestämmandefrågor m. m. dels 19 motioner om medbeslämmandefrägor från allmännamotionstiden föregående , rfe/y regeringens skrivelse 1984/85:155 om gränsdragningenmellan tryckfriheten och medbestämmandet. 1 motionerna har moderata samlingsparfiet, ,och kommunisterna redovisal sin syn på behovet avförändringar pä medbestämmandeområdel. Dessutom begärs i ell antal enskildamotioner mer avgränsade förändringar på samma område. Till de frågor som härigenom kommer alt belysas ibelänkandet hör behovet av en ulvärdering av lagstiftningen på detarbetsrältsliga områdel, informations- och förhandlingsrätten vid mindreföretag, facklig vetorätt vid entreprenader, fackliga stridsåtgärder samtskadestånd. Vidare behandlas medbestämmandet i kommuner och landsling, dennegafiva föreningsrätten och arbetsdomstolens ställning. Slutligen larutskottet upp ett par motioner som behandlar förhandlingssystemet pålöneområdet. Samtliga motioner har avslyrkts av utskottet. 18reservationer har fogals till betänkandet. Utskottet har utan erinran lagt regeringens skrivelse1984/85:155 om gränsdragningen mellan tryckfriheten och medbestämmandet tillhandlingarna. 1984/85:330 av m. fl. (c), vari yrkas att 1. hosregeringen begär förslag om sådan ändring av MBL;s regler för små företag allförhandlingarna kan slutföras direkt med de anställda, 2. hosregeringen begär förslag till sådan ändring av arbets-rättslagsliftningen altenmans- och familjeföretagare utan anställd personal ej kan omfattas av sådanstridsåtgärd som kan förekomma mot icke avtalsbundna företag, 3. somsin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utredningangående medbestämmandelagens tillämpning på den offentliga sektorn ochavgränsning mot den politiska demokratin. 1 1985/86. Yrkandena4 och 5 behandlas i AU 1985/86:6 och yrkande 6 i AU 1985/ AU 1985/86:186:5. 1984/85:772 av m. fl. (vpk), variyrkas alt hos regeringen begär förslag lill lagstiftning som åläggersvenska multinationella förelag saml utländska multinationella förelagverksamma i all bekosta de fackliga organisationernas samarbete inomkoncernen. 1984/85:781 av m. fl. (c, m, fp),vari yrkas att 2. beslutar att göra i motionen föreslagnatillägg i 14 och 20 §§ medbestämmandelagen. Yrkande I behandlas i AU 1985/86:3. 1984/85:1439 av m. fl. (m, c), vari yrkasall hos regeringen anhåller om en utredning med uppgift alt skyndsamtframta förslag lill sådana ändringar i den arbetsrättsliga lagstiftningen atten rimligare relation uppnås mellan mindre arbetsgivare och arbetstagare närdel gäller skadestånd enligt vad som i motionen anförts samt att denna utredningockså ges i uppdrag all utreda evenluelll missbruk av s. k. informellaskadeslånd i enlighel med vad som i mofionen anförts. 1984/85:1440 av m. fl. (m), vari yrkasall hos regeringen anhåller om förslag lill lagstadgad negalivföreningsrätt. 1984/85:1441 av m. fl. (m), vari yrkasatt hos regeringen anhåller om förslag lill förbud mol blockad avförelag där del inte finns någon fackligt ansluten för dess vägran alt tecknaavtal separat eller via arbetsgivarorganisation. 1984/85:1446 av m. fl. (m, c, fp), variyrkas all hos regeringen anhåller om sådana ändringar i 39 §medbeslämmandelagen all arbetstagarorganisation inle ges möjlighet attutestänga företag utan kolleklivavtal/separalavtal från att konkurrera omentreprenader på likvärdiga villkor. 1984/85:1448 av m. fl. (c), vari yrkasatt riksdagenbeslutar alt göra i motionen föreslaget tillägg i 14 och 20 §§medbestämmandelagen. 1984/85:1452 av m. fl. (c, m, fp), variyrkas alt hos regeringen anhåller om förslag lill förbud mol blockadav enmansföretag för dess vägran att teckna avtal separat eller viaarbetsgivarorganisation. 1984/85:1460 av m. fl. (s), vari yrkas allriksdagen hos regeringen anhåller om förslag till ändring avförtroendemannalagen med den innebörd som angivits i motionen. 1984/85:1511 av m. fl. (fp), vari yrkasatt 1. hosregeringen begär förslag lill lag om förbud mot organi-salionsklausuler, 2. hosregeringen begär förslag till lag som garanterar rätten att lämna fackligorganisation. Motiveringentill yrkandena återfinns i motion 1984/85:1505. AU 1985/86:1 1984/85:2094 av () och (),vari yrkas all hos regeringen hemställer om en utredning huruvidaingångna löneavtal skall få innehålla klausuler av i motionen berört slag. 1984/85:2096 av (), vari yrkas att 1. riksdagenupphäver 1974 ärs reform innebärande rösträtt för personalrepresentanterna istatliga styrelser, 2. hosregeringen begär en utredning beträffande gränsdragningen mellan den politiskademokratin och de statligt och kommunalt anställdas avgörande inflytande ibeslutande församlingar hos egen arbetsgivare. 1984/85:2112 av m. fl. (m), vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om införande av negativ föreningsrätt. 1984/85:2124 av m. fl. (vpk), vari yrkas att 1. beslutar all inga strejkskadeslånd skallkunna ådömas strej kande arbetare och att fredspliklsbestämmelserna i arbetsrällslagsliftning- en utmönstras, 2. beslutar i del fall inle bifalleryrkandet under punkt I anta följande Lag oin ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivet att gälla från Föreslagen lydelse Motionärernas förslag Om del är------ -.------------------ heltfalla bort. I mål om---------------------------- skällill det. Högre skadestånd än tvåhundra- Högre skadeslånd än tvåhundra kronor får inte åläggas en arbetsta- kronorfår inle åläggas en arbetstagare för deltagande i en olovlig gare för dellagande i en olovlig stridsåtgärd. Denna begränsning stridsåtgärd. Deltagande i olovlig gäller dock inte, om arbetstagaren stridsåtgärdkan aldrig utgöra saklig underlåter att följa ett åläggande av grund föravsked, domstolen om återgång till arbetet om stridsåtgärden med hänsyn tillomständigheterna måste betraktas som särskilt allvarlig eller anmärkningsvärd. 3. hemställer hosregeringen om förslag till lagstiftning om rätt till politisk verksamhet ochpolitisk propaganda på arbetsplatserna enligt vad i motionen anförs. I * 1985/86. 4. hemställer hos regeringen om förslag allinförande av ny AU 1985/86:1 teknik i arbetslivet endast fär ske med fackföreningens godkännande enligt vad imotionen anförs, 5. hemställer hos regeringen om en utvärderingav medbe stämmandelagen (MBL) och hur dess klassamarbelsinriklning har inverkat på de fackliga organisationernas självständighet och möjligheter all tillva rata sina medlemmars klassmässiga intressen. 1984/85:2227 av () och (),vari yrkas all beslular alt försöksverksamhet får inledas med rättalt underlåla all MBL-förhandla om kommunstyrelses och andra nämnders förslag.Motiveringen lill yrkandet återfinns i motion 1984/85:2225. 1984/85:2648 av (), vari yrkas attriksdagen hos regeringen anhåller om sådana ändringar i 39 §medbeslämmandelagen alt arbetstagarorganisation inte ges möjlighet allutestänga företag utan kollektivavtal/ separatavtal från att konkurrera omentreprenader på "lika villkor". 1984/85:2651 av (), vari yrkas attriksdagen beslutar all hos regeringen begära en "maktutredning" somkan se över dagens förhandlingssystem i syfte alt minska konfliktriskerna ochmildra konsekvenserna för allmänheten vid konflikter i enlighet med vad somanförts i motionen. 1984/85:2715 av m. fl. (m), vari yrkas att 1. beslular att som sin mening ge regeringenlill känna vad som i motionen anförts om den enskildes slällning geniemol organisationerna, 2. hosregeringen begär förslag lill ändring av lagen om medbestämmande i arbetslivet(1976:580) i enlighel med vad som anförts i avsnittet om negalivföreningsrätt, 3. hosregeringen begär förslag till ändring i lagen om medbestämmande i arbetslivet(1976:580) angående avdrag på lön för fackföre-ningsavgifler i enlighel med vadsom i mofionen anförts, 4. somsin mening ger regeringen lill känna vad som i motionen anförts om fackligrepresenlalion för anställda i småföretag, 5. riksdagenbeslutar att 60 § i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet skall haden lydelse den hade , 6. riksdagenbeslutar all hos regeringen begära förslag till förbud mot blockad avenmansföretag i enlighel med vad som anförts i motionen, 7. riksdagenbeslular alt hos regeringen begära förslag lill begränsning av fackligorganisations rätt all genomföra blockad av förelag enligt vad som anförts imotionen, 8. riksdagenbeslular att upphäva reglerna om facklig vetorätt i 38 40 §§ lagen (1976:580)om medbestämmande i arbetslivet, 9. hosregeringen begär en översyn av skadeståndsreglerna i den arbetsrättsligalagstiftningen i enlighel med vad som i motionen anförts, 10. hos regeringen begär förslag tilllagändringar i enlighet med vad som i motionen anförts om medbestämmandet i offentlig förvalt ning. 18. som sin mening ger regeringen lill känna vadsom i motio- AU 1985/86:1 nen anförts om överförande av arbetsrältsliga tvistemåltill allmän domstol. Yrkandena 11-17 och 19-21 behandlas i betänkandena AU1985/86:3 och 5. Regeringens skrivelse 1984/85:155 I skrivelsen bereds tillfälle att la del av vadsom anförts om gränsdragningen mellan tryckfriheten och medbestämmandet. Innehållet i lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivet (MBL) kan i huvudsak delas upp i två grupper av regler. Den enagruppen utgörs av avsnitt som har hämtats från den tidigare s. k.arbelsfredslagsliftningen. Hit hör MBL;s regler om föreningsrätt (7 9 §§), degrundläggande reglerna om parternas förhandlingsrätt (främst 10 §),bestämmelserna om kollekliv-avlal (23 31 §§) samt avsnitten om fredsplikt(4145 §§)ochom medling i arbetstvisler (4652 §§). Även reglerna om skadeståndoch andra påföljder (54 62 §§) bygger i viktiga delar på äldre lag. Den andra gruppen regler i MBL hör till det genom MBLinförda regelsystemet om arbetstagarnas medbestämmanderätt. Hit hör förstreglerna om den förstärkta förhandlingsrätten för arbetstagarsidan (11 14§§). Dessa bestämmelser omfattar i första hand arbets- ochföretagsledningsfrågor i vid bemäi kelse. Den primära förhandlingsskyldighetenenligl II § är elt medel som lagen gerarbetstagarna att påverka arbetsgivarens beslut. Enligt den primäraförhandlingsskyldigheten är arbetsgivaren skyldig alt begära förhandling innanhan fattar vissa beslut. Arbetsgivaren är vidare utom i vissa undantagsfallskyldig att dröja med sitt beslut tills förhandlingen har slutförts. Genom dennauppskovsskyldighet får arbetstagarsidan tillfälle att lämna sina synpunkter påförhandlingsfrågan och påverka arbetsgivaren i dennes beslutsfattande. En arbetstagarorganisation, som har primärförhandlingsrätt enligt 11 §, har enligl 12 § också rätt all på eget initiativbegära förhandling med arbetsgivaren i varje fråga där arbetsgivaren står ibegrepp all falla elt beslut som rör en medlem i organisationen. För att de anställda skall kunna utnyttja sin rätt altgenom förhandlingar medverka i beslutsprocessen hos arbetsgivaren måste dehållas underrättade om och få insyn i arbetsgivarens verksamhet. Lagens reglerom rätt till information (18-22 §§) syftar lill att fillgodose detta. En grundtanke bakom arbetsrättsreformen har varit att detskall vara arbetsmarknadens parter som utformar och vidareutvecklararbetstagarnas medbestämmande med utgångspunkt i lagens regler. Ett av syftenamed MBL har därför varit alt främja tillkomsten av medbestämmandeavtal. Sådanaavtal har också kommit till stånd på de stora avtalsområdena. Ett inslag i del genom MBL införda systemet av regler omarbetslagarnas medbestämmanderätt utgörs av bestämmelserna i 38 40 §§ omfacklig ve- Rättelse: S. 39 15. rad 2 och 3 Tillkommer: (), och iBengtsfors (c) Dessa syftar lill alt komma till rätta med missförhållanden AU1985/86:1 av skilda slag som kan uppkomma när en arbetsgivare avser alt lämnaut ell arbete lill icke anställd arbetskraft, t. ex. uppdragstagare ellerentreprenörer. Bestämmelserna ger de berörda arbetstagarorganisationerna rättatt pä ell tidigt stadium granska och kontrollera sådan verksamhet och även förbjudaverksamhet som bedöms vara oseriös. Reglerna omfattar en särskild primärförhandlingsskyldighet inför arbetsgivarens åtgärd (38 §). Den primäraförhandlingsskyldigheten innebär att arbetsgivaren skall på eget initiativförhandla innan han fattar sill beslut om att anlita arbetskraft, exempelvisinnan han tecknar ett entreprenadavtal. Innebörden av reglerna om fackligvetorätt är all arbelstagarparlen kan efter förhandling förbjuda arbetsgivarensålgärd, om vissa i lagen närmare angivna förulsättningar är uppfyllda. Finnerden fackliga organisationen all åtgärden kan antas medföra åsidosättande avlag eller av kollektivavtal för arbetet, eller att åtgärden annars strider motvad som är allmänt godtaget inom parternas avtalsområde, kan organisationenenligt 39 § förbjuda åtgärden. 1 40 § ges föreskrifter om vissa undanlag frånden fackliga vetorätten. Vetorätten skall som regel utövas av fackförbund ellermotsvarande efter central förhandling. Slutligen kan nämnas om överläggning vidarbetstagares olovliga stridsätgärder (43 §), vissa skadeståndsregler ochregler om tvisteförhandling och rättegång (63 69 §§). Utskottet tar i detta betänkande upp olika frågor ommedbestämmande i arbetslivet. De motioner som behandlas väcktes under denallmänna motionstiden vid föregående . Frågan om medbestämmande i regeringenskansli behandlas av utskottet i betänkande AU 1985/86:6 med anledning avproposition 1984/85:219 om den statliga personalpolitiken. I föreliggandebetänkande redovisas även regeringens skrivelse 1984/85:155 om gränsdragningenmellan tryckfrihet och medbestämmande. Översyn av den arbetsrättsliga lagstiftningen Det har gått medbeslämmandelagen komtill. Den nya lagen ersatte tidigare gällande lagar som reglerade förhållandetmellan arbetsmarknadens parter, främst lagen (1928:253) om kollektivavtal ochlagen (1936:506) om förenings- och förhandlingsrätt. En grundtanke bakom MBL var att det skulle varaarbetsmarknadens parter som skulle utforma och vidareutveckla arbetstagarnasmedbestämmande med utgångspunkt i lagens regler. Sädana medbestämmandeavtalhar också kommit till stånd på de stora avtalsområdena . På arbetsrättens område har även tillkommit nylagstiftning på andra områden. Det gäller bl. a. lagstiftning omanställningsskydd, ledighet, ar- betstid m.m. Hithörande frågor behandlar ulskotlet i andra sammanhang, AU 1985/86:1anställningsskyddsfrågor i belänkandet AU 1985/86:3 och arbetstids- ochledighetsfrågor i betänkandet AU 1985/86:5. 1 motion 1984/85:2715 av m.fl. (m)diskuteras inledningsvis på ett mer övergripande säll ulvecklingen på detarbelsrällsliga området. Enligt motionärerna har ett långvarigt, sammanhängandesocialdemokratiskt regeringsinnehav medfört all de fackliga organisationernagivits en roll som sträcker sig långt utöver sedvanlig facklig verksamhet.Organisationerna har genom ett komplicerat och svårgripbarl regelsystemsuccessivt fält sädana befogenheter att de har ett avgörande inflytande på detpolitiska och ekonomiska skeendet oberoende av parlamentarisk majoritet. 1 denna utveckling utgör den arbetsrältsligalagstiftningen ett betydelsefullt instrument. Den syftar menar motionärerna i väsenlliga delar lill alt stärka de fackliga organisationerna, inle denenskilde arbelstagarens ställning. Den samverkan mellan likvärdiga parter sompräglade den s. k. svenska modellen har ersatts med en strävan all inle barastärka arbetstagarorganisationernas ställning ulan att ge dem en avgörandedominans. Organisationerna har blivit en del av den politiska maktapparaten ochhar dessutom allt oftare tagit på sig rollen av "storebror" gentemotmedlemmarna. Den princip som enligt motionärerna borde vara vägledandeför den arbetsrällliga lagstiftningen är att beslut om medinflytande skallläggas så nära de enskilda arbetstagarna som möjligt. I avgörande avseendensyftar emellertid den nuvarande lagstiftningen lill all stärka de centralafackliga organen. Härigenom har den enskilde arbelstagarens och fackföreningsmedlemmensställning försvagats, fortsätter motionärerna. I inflylandefrågorna måste man ta sikte pä all engagera deenskilda anställda i de frågor som rör dem nära. Besluten mäsle emellertidalllid tas av dem som har all bära ansvaret. Organisatoriska lösningar måste fäen lokal förankring. Det fortsatta översyns- och utvecklingsarbetet inomarbetsrätten måste inriktas på att förbättra arbetsmarknadens funktion ochsamspelet mellan olika lagar. Byråkratisering och cenlralslyrning mäsleundvikas. Reglerna måste utformas så klart och entydigt alt arbetslagarna,fackliga representanter och arbetsgivarna på arbetsmarknaden på förhand kanavgöra vilken rätt de har. Där lagstiftning inte är nödvändigt avrättssäkerhetsskäl bör lagstiftning undvikas. Slutligen anser motionärerna all del bör övervägas om inlelagstiftning erfordras i syfte all stärka den enskildes rätt gentemot de sloraorganisationerna. Ulskoltet vill för sin del först slå fast att del bakomhuvudtankarna i den arbetsrältsliga lagstiftningen funnits en bred uppslutning.Ulvecklingen på det arbetsrättsliga lagstiflningsområdel och på avtalsområdethar enligt utskottets uppfattning varil till gagn för såväl arbetslagarna somnäringslivet och samhället. Den arbetsrättsliga lagstiftningen bygger på all det ärgenom de fackliga föreningarna som den enskildes intressen bör tillvaratas påarbetsplatserna. 1 * * 1985/86. Fackföreningarnaerkänns således som företrädare för sina medlemmar. AU 1985/86:1 Detankommer sedan pä föreningarna att i sitt förhandlingsarbete vara lyhörda förmedlemmarnas önskemål och hålla nära kontakt med dessa. Med anledning av vad som i motion 2715 förs fram om altarbetsrätten måste inriktas på all förbättra arbetsmarknadens funktion och påall undvika byråkratisering och centralstyrning vill utskottet framhålla atten av huvudtankarna bakom MBL bl. a. varit all man genom avtal skall finnaobyråkratiska och effektiva former för medinflylandel. När del slutligen gäller organisationernas roll ochinflytande vill utskottet hänvisa lill all frågor som hänger samman medmaktfördelning och demokrati skall utredas av en särskild kommitté somtillsatts av regeringen (Dir 1985:36). En av huvuduppgifterna för kommitténblir enligl direktiven all se över hur organisationerna utövar sitt inflytandeoch vilka möjligheter de enskilda medlemmarna har att påverka organisationernashandlande. Mol bakgrund av del anförda bör motion 1984/85:2715 i dennadel inte föranleda någon särskild åtgärd. Från andra utgångspunkter framförs i vpk-motion1984/85:2124 stark kritik mot MBL;s utformning. Enligt motionen har MBLkaraktären av en klassamarbetslag. Vpk har alltsedan lagens tillkomst lagt framell alternativ som ger de anställda demokratiska fri- och rättigheter päarbetsplatserna. Till enskildheterna i delta förslag återkommer ulskotlet isenare avsnitt. Enligt mofionärerna är det nu ca tio är efter lagenstillkomst och sedan ulvecklingsavlal tecknats tid fören utvärdering av MBL.Därvid bör bl. a. följande frågor ställas i förgrunden; Har MBLpåverkat fackföreningarnas självständighet och möjligheter all sompartsföreträdare utforma frän arbelsköparna självständiga alternativ? Har med MBL dearbelandes inflytande och makt vidgats eller har arbetsköparsidan genomsamarbelspolitiken flyital fram sina positioner? Vilka nyasociala dimensioner har tillförts arbetslivet med MBL? Hur har dearbetande kunnat påverka arbetslivets effektivitets- och teknikutveckling? Ulskotlet kan konstatera att vpk har ett grundläggandesynsätt beträffande MBL:s utformning som ulskotlet inle kan ställa sig bakom.Med hänvisning härtill, och till det omfattande översynsarbele pä dettalagstiftnings-område som ägt rum under senare är, avstyrker utskottet yrkandeti vpk-molion 1984/85:2124 om en ulvärdering av MBL. Gränsdragningen mellan tryckfrihet och medbestämmande Utskottet behandlar i detta avsnitt regeringens skrivelse1984/85:155 om gränsdragningen mellan tryckfrihet och medbestämmande. Tryckfrihetsförordningen (TF) innehåller grundläggandebestämmelser till säkerställande av ett fritt meningsutbyte och en allsidigupplysning. a. finns regler som lar sikte på en utgivares befogenhet allbestämma över innehållet i en periodisk skrift (5 kap. 3 §). MBL innehållerregler om arbetslagarinflylande på alla frågor som faller inom ramen förförhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare. denna lagstillämpningsområde med avseende på vissa angivna typer av AU 1985/86:1verksamheter, däribland sådana som berörs av de grundlagsfästairyckfri-hetsprinciperna (jfr prop. 1975/75:105, bil. I, s. 210 o 329 fQ.Bestämmelsen innebär alt arbetsgivares verksamhel som är av religiös,vetenskaplig, konstnärlig eller annan ideell natur eller som har kooperaiivi,fackligt, politiskt eller annat opinionsbildande ändamål undantas från lagenstillämpningsområde när det gäller verksamhetens mål och inriktning. I en motion lill /(nr1810) begärdes en utredning för att undanröja den oklarhet som motionärernaansåg föreligga om tolkningen av 2 § MBL i förhållande till TF. Mofionenbehandlades av arbelsmarknadsulskoltel, som inhämlade yttranden över motionenfrån vissa remissinstanser och från konslilutionsulskollel. 1 sill belänkande(AU 1981/82:2) uttalade arbelsmarknadsulskoltel all det fanns anledning allutreda hur MBL och TF förhäller sig till varandra och all regeringen borde fåöverväga formerna för utredningsarbetet. biföll utskottetshemslällan (rskr. 1981/82:40). Mol bakgrund av beslut tillkallade dåvarandechefen för ar-betsmarknadsdeparlemenlei tre särskilda utredare för alt utredaförhållandel mellan TF och MBL. Resultatet har lagts fram i belänkandet (Ds A1984:4) Tryckfrihet och medbestämmande. Utredarnas uppdrag har varit allanalysera hur långt de arbetsrältsliga reglerna i MBL sträcker sig i olikahänseenden med tanke på de i grundlag fastlagda principerna för tryckfriheten.De har emellertid inte ansett del lämpligt att uttala en egen mening om deräiispoliliska aspekterna på gränsdragningsfrågan och all i enlighel därmedlägga fram ett förslag lill lagändring. Utredarna har dock i syfte allkonkretisera den kritik som frän rättsliga utgångspunkter kan riktas mol 2 §MBL angett en alternativ utformning av paragrafen. Enligl utredarna måsteemellertid liksom den närmare gränsdragningen vara en uppgift förrättstillämpningen. Utredarna har framhållit att behovet av en lagändring frånräiispoliliska utgångspunkter till väsentlig del torde bero av i vad män delvisar sig möjligt för parterna inom den berörda delen av arbetsmarknaden att näresultat i förhandlingar om medbestämmandeavtal en fråga som utredarna inteansåg sig kunna bedöma. Departementschefen konstaterar inledningsvis alt även omremissvaren över utredningen givit vid handen att meningarna går isär på vissapunkter, så finns det en gemensam utgångspunkt, nämligen intresset all värna omde grundläggande iryckfrihelsprinciperna. Denna grundsyn har också kommit tilluttryck i de gemensamma värderingar som berörda parter givit uttryck åt i delutvecklingsavtal som har träffats för massmediaområdel. Detta talar enligtdepartementschefen för att det finns förutsättningar för parterna själva attlösa de problem som finns på området. Mol den angivna bakgrunden bör man enligldepartementschefen genom avtal och i den praktiska tillämpningen kunna sökalösningar på de problem som kan uppkomma. Slutsatsen är sålunda all del förnärvarande inte krävs ytterligare lagstiftning om gränsdragningen mellan TF ochMBL i syfte att trygga de grundlagsfästa Iryckfrihelsprinciperna. Utvecklingen kommer emellertid att följas med störstauppmärksamhet. Skulle det visa sig att problemen inte har kunnat lösas på eltändamålsenligt säll färfrägan om särskild lagstiftning las upp lill en förnyad prövning, \AU1985/86:1 framhålls avslutningsvis. Utskottet har inget att invända mol vad som anförs i denaktuella skrivelsen och föreslär att den läggs lill handlingarna. Information och förhandlingar i mindre företag Det är en av grundreglerna i MBL att arbetsgivarensinformations- och förhandlingsskyldighet skall fullgöras mot den lokalaarbeislagarorganisa-lionen. Delta förutsätter att det finns en sådanorganisation pä arbelsplal-sen.