bet · G901FiU29 · 1985-12-31 00:00:00 — Utskottet tar för givet attdessa frågor beaktas vid utformningen av det kommande förslaget till ettreviderat skatteutjämningssystem. Med det anförda avstyrker utskottet motionFi304. I motion 593 av OveKarlsson m. fl. (s) anförs att kommuner med an strängd likviditet inte ytterligare skall drabbas av åtstramningsåtgärder. Kraven på rättvis fördelning, social trygghet och förbättrad livsmiljö måste 21 Enligt motionärerna är det framför allt fyra områden FiU1985/86: 29 som skulle behöva åtgärdas. Dessa är frisläppande av inneståendemedel på likviditetskonto, en dämpning av effekterna vid omläggningen av utbetalningssystemetför KBT samt full kompensation till de kommuner som drabbas av skattebortfalletpå grund av slopande av garantibeskattningen. I motion 596 av () anförs att statensmöjligheter att mera selektivt bistå kommuner och landsting måste öka.Motionären konstaterar att det visserligen framgår avkompletteringspropositionen att kommuner och landsting som kommer i trångmålskall få selektivt bistånd men anser att stödet är otillräckligt.Stödinsatserna bör öka och finansieras genom t. ex. en ytterligare höjning avskatteutjämningsavgiften. Utskottet delar den uppfattning som framförs i motionerna593 och 596 att resurser måste finnas för att bistå kommuner som har enbesvärlig ekonomisk situation. Som framgått av vad utskottet anfört kan emellertid inteen sänkning tillåtas av den i propositionen angivna totala nivån påindragningarna från kommunerna. Särskilda resurser har emellertid avsatts förkommuner med en särskilt besvärlig ekonomisk situation genom förstärkningen avdet extra skatteutjämningsbidraget för /87. Utskottet vill därutövernämna att omläggningen av avräkningssystemet för KBT kommer att delas upp , 1987 och 1988. Vad gäller skattebortfallet på grund av attgarantibeskattning av fastighet slopas har utskottet i sitt yttrande (FiU 1985/86:4y) till skatteutskottet tillstyrkt att kommunerna ges en särskild kompensationför inkomstminskningen. Vidare aviseras i propositionen att möjligheter tillförtida uttag av medel på likviditetskonto hos kommer att prövas förkommuner med en utsatt situation. Med detanförda avstyrks motionerna 593 och 596. I motion Fi303 av () ställs krav påkostnadsanalyser av förslag i propositioner som medför kommunalakostnadsökningar. I motionen anförs att kommunernas suveräna beslutanderättförsvagas i takt med ekonomiska åtstramningar och successivt övervältrandeålägganden från stat till kommun. Motionären pekar på beslut som får ekonomiskakonsekvenser för kommunerna men som inte är redovisade i propositionen.Motionären hemställer att propositioner sorh innebär oförutsedda och kommunaltopåverkbara utgifter måste vara så väl bearbetade, att de inrymmer såvälkonsekvensbeskrivning som kostnadsanalys. Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlatmotioner med denna innebörd, . Utskottet gav därvid (FiU1984/85:29 s. 23) uttryck för samma principiella inställning som redovisas imotion Fi303. Utskottet påpekade att det är angeläget att -statsmakterna i detlöpande arbetet klarlägger olika reformers effekter på den kommunala volymutvecklingenoch på den kommunala ekonomin. När det gäller riktlinjepropositioner har åtgärdervidtagits för att förslagen så långt det är möjligt skall åtföljas avkostnadsbedömningar. Av dessa bedömningar bör självfallet även de kommunalakostnaderna framgå. Det kan även nämnas att i allmänna direktiv tillkommittéer och särskilda utredare (1984:5) föreskrivs att för avgivnaförslag skall väl genom- Dessa skall ta hänsyn till alla FiU 1985/86:29 kostnader för olika intressenter, däribland kommuner. I den reviderade budgethandboken för myndigheternasanslagsframställningar föreskrivs att förslag skall kostnadsberäknas. Särskiltskall konsekvenserna för bl. a. kommunerna uppmärksammas. Detta leder till attregeringen får ett bättre underlag för kostnadsbedömningar i kommandepropositioner. Utskottet anser i överensstämmelse med tidigareriksdagsbeslut att motionsyrkandet inte bör föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida och avstyrker därför motion Fi303. kommunisterna föreslår i motion 568 attstatsbidragsandelen till kommunerna för det kommunala bostadstillägget (KBT)höjs frän nuvarande till . Motionärerna hävdar också att statsbidrag börutgå efter den faktiska hyran på orten för en tvårumslägenhet. behandlade innevarandeår ett motionsyrkande med samma innebörd som det nu aktuella.Socialförsäkringsutskottet framhöll (SfU 1985/86:15 s. 19)att det står kommunerna fritt att besluta om förmånligare regler än degrundregler som utgör en förutsättning för rätt till statsbidrag. Yrkandetavstyrktes med motiveringen att det nuvarande statsfinansiella läget intemedger någon ökning av statens andel av kostnaderna för KBT. finner inget skäl till att frångå dettaställningstagande och avstyrker därför motion 568 (vpk) yrkande 7. 1. beträffande den ekonomiska utvecklingen ikommunsektorn m. m. attriksdagen med anledning av vad som anförts i proposition 1985/86:150 bilaga 1mom. 43 samt med avslag på motionerna 1985/86:565 yrkande 12, 1985/86:566yrkande 3, 1985/86:567 yrkande 9, 1985/86:568 yrkande 9 och 1985/86:600 yrkande3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 2. beträffandeeffekter av höjt kommunalt grundavdrag att riksdagenmed avslag på motionerna 1985/86:565 yrkande 8, 1985/86:566 yrkande 16 och1985/86:589 antar i proposition 1985/86:150 bilaga 1 mom. 18 framlagt förslagtill lag om ändring i lagen (1982:221) med särskilda bestämmelser angående detkommunala skatteunderlaget m. m., 3. beträffande upphävande av lagen (1985:533) omskatteutjäm ningsavgift attriksdagen avslår motionerna 1985/86:Fi213 yrkande 7, 1985/86:565 yrkande 9 och1985/86:567 yrkande 5, 4. beträffandeändring i lagen (1985:533) om skatteutjämningsav- FiU 1985/86: 29 g'f' attriksdagen med avslag på motionerna 1985/86:Fi2l9 yrkande 11 och1985/86: 566 yrkande 15 antar i proposition 1985/86:150 bilaga 1 mom. 19framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1985:533) om 5. beträffande bemyndigande att utge extraskatteutjämningsbi drag till komtnunerna a) att riksdagenmed avslag på motionerna 1985/86:565 yrkandena 4, 5 och 6 och 1985/86:566yrkande 6 bemyndigar regeringen att för utge extraskatteutjämningsbidrag i enlighet med vad som förordats i proposition1985/86:150 bilaga 1 mom. 9 och bilaga 3 mom. 2, b) att riksdagenavslår motion 1985/86:Fi301, c) att riksdagenavslår motion 1985/86:Fi305, 6. beträffande anslag till Skatteutjätnningshidrag tillkommuner na m. m. attriksdagen med bifall till proposition 1985/86:150 bilaga 1 mom. 10 samt medavslag på motionerna 1985/86:566 yrkande 7, 1985/86:421 yrkande 3 och1985/86:567 yrkande 7 till Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m. /87 under sjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av , 7. beträffande anslag till Bidrag till kommunerna medanledning av avskaffandet av den kommunala företagsbeskattningen attriksdagen med bifall till proposition 1985/86:150 bilaga 1 mom. 11 samt medavslag på motionerna 1985/86:Fi213 yrkande 6, 1985/86:565 yrkande 7,1985/86:Fi219 yrkande 10, 1985/86:566 yrkande 8, 1985/86:Fi217 yrkande 5 och1985/86:567 yrkande 8 till Bidrag till kommunerna med anledning av avskaffandetav den kommunala företagsbeskattningen för /87 under sjundehuvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av 1 , 8. beträffandekommunalt skattestopp attriksdagen avslår motion 1985/86:565 yrkande 11, 9. beträffandeförenklad statsbidragsgivning till kommunerna attriksdagen avslår motionerna 1985/86:565 yrkande 10,1985/86:567 yrkande 6 och1985/86:Fi308, 10. beträffande hänsynstagande till olikheterna mellankommu nerna attriksdagen avslår motion 1985/86:Fi304, 11. beträffande kommuner med ansträngd likviditet att avslår motion 1985/86:593, 12. beträffande statens möjligheter att mera selektivtbistå kom muner och landsting attriksdagen avslår motion 1985/86:596, 13. beträffande kostnadsanalyser avförslag ipropositioner som medför kommunala kostnadsökningar attriksdagen avslår motion 1985/86:Fi303, 14.beträffande statsbidraget till kommunerna för det kommunala FiU 1985/86: 29bostadstillägget att avslår motion 1985/86:568 yrkande 7. Stockholmden På finansutskottets vägnar Närvarande:Arne Gadd (s), (), (), (),(), (), (), (),(), i (s), iHallstahammar (vpk), (), (), () och (). l.Den ekonomiska utvecklingen i kommunsektorn m. m. , och (alla m) anser att delsden del av utskottets yttrande som på s. 15 börjar med "Utskottetvill" och på s. 16 slutar med "för post" bort ha följandelydelse: Utskottetvill med anledning härav anföra följande. Den finansiella situationen ikommunsektorn har successivt förstärkts under mitten av 1980-ta-let.Kommunernas likviditet är generellt sett mycket god även om det finns undantag.Finansieringskapitalet har ökat och uppgår nu till ca ,vilket motsvarar av de sammanlagda kommunala utgifterna. Ökningen av dekommunala intäkterna beräknas bli och . Dessainkomstökningar innebär stora risker för att den kommunalakonsumtionstillväxten blir alltför kraftig om inga motåtgärder vidtas. Utskottetanser inte att den tillväxt på som regeringen förordar kan tillåtas. Föratt skapa utrymme för ökade investeringar och ökad privat konsumtion måstetillväxten i kommunerna bli O %. Ibudgetpropositionen föreslog regeringen minskade statsbidrag med ca 2,5miljarder kronor för är 1987. Dessa besparingar var inte tillräckligtomfattande och regeringen tvingas därför i kompletteringspropositionenåterkomma med ytteriigare indragningar. Utskottet anser det inte rimligt attkommuner och landsting så sent skall aviseras om åtstramningsåtgärder.Regeringens taktik att successivt och i svåröverskådliga former genomförafinansiella indragningar försvårar för kommunerna att planera sin verksamhet. Somframgår av tabell 3 uppgår regeringens åtstramningsförslag till för . Därtill kommer en engångseffekt 25 föromläggningen av avräkningssystemet KBT på . FiU 1985/86:29Utskottet vill i sammanhanget peka på den halsbrytande retorik vad gälleråstramning gentemot kommunsektorn som regeringen utvecklat. Före valethävdades att moderata samlingspartiets besparingsförslag gentemot kommunsektornsom uppgick till skulle få förödande konsekvenser för denkommunal verksamheten. hävdas från regeringens sida att indragningar på 6miljarder kronor gentemot kommunerna inte får någon effekt. Utskottet anser att den åtstramning gentemot kommunernasom föreslås i motion 565 (m) är väl avvägd. Utskottet avvisar förslaget om att kommunernasskatteunderlag minskas genom att ta ut kommunalt grundavdrag. Utskottetmotsätter sig också alla höjningar av skatteutjämningsavgiften och föreslår istället att de som tas ut slopas. Den kommunala verksamheten styrs i stor utsträckning avstatlig reglering och bidragsbestämmelser. Detta är ett medvetet inslag i ensocialdemokratisk politik. Den går ut på att hindra kommunerna från att haalltför hög grad av självstyre. De försök med frikommuner och den begränsadeavreglering som har skett har endast marginellt påverkat kommunernasbeslutskompetens. Skall det vara möjligt att få en god verksamhetmåste den statliga styrningen och den kommunala verksamheten radikalt minska.Det bör ske genom minskade specialdestinerade statsbidrag vilket gör detmöjligt att uppnå en verklig decentralisering av besluten och därmed enanpassning till lokala förhållanden. För att inte indragningarna gentemot kommunerna skall ledatill kommunala skattehöjningar stöder utskottet förslaget i motion 565 (m) omett lagstadgat kommunalt skattestopp. När det gäller inriktningen av de åtgärder som bör riktasmot den kommunala sektorn konstaterar utskottet att de i propositionen och imotionerna valda metoderna för att verkställa indragningarna kraftigt skiljersig åt. Utskottet behandlar i det följande de olika metoderna post för post. Vad utskottet nu anfört innebär sammanfattningsvis vadbeträffar den ekonomiska utvecklingen i kommunsektorn m. m. att medavslag på motionerna 566 (fp) yrkande 3, 567,(c) yrkande 9, 568 (vpk) yrkande9 och 600 yrkande 3 och med bifall till motion 565 (m) yrkande 12 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. dels den del av utskottets yttrande pä s. 17 som börjarmed "Sammanfattningsvis finner" och på s. 18 slutar med "3avstyrks" bort utgå. dels utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande den ekonomiska utvecklingen i kommunsektornm. attriksdagen med avslag på motionerna 1985/86:566 yrkande 3, 1985/86:567 yrkande 9, 1985/86:568 yrkande 9 och 1985/86:600 yr kande 3 samt med anledning av proposition 1985/86:150 bilaga 1 mom. 43 och med bifall till motion 1985/86:565 yrkande 12 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 26 Denekonomiska utvecklingen i kommunsektorn m. m. FiU 1985/86:29 och (båda fp) anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjarmed "Utskottet vill" och på s. 16 slutar med "för post"bort ha följande lydelse: Utskottet konstaterar inledningsvis att kommunernasekonomiska situation har varit mycket god. Expansionenhar vida överstigit vad som angavs långtidsutredning ochfolkpartiets ställningstagande på grundval av denna angående riktlinjer för denekonomiska politiken på medellång sikt (FiU 1984/85:6 res. I den revideradefinansplanen beräknas ökningen av den kommunala ekonomin till mer än2 %. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att ökningen av den kommunalakonsumtionen i realiteten alltid blivit större än enligt prognoserna. De kalkyler över kommunernas inkomster och utgifter undernästa år, dvs 1987, som redovisas i den reviderade nationalbudgeten visaratt kommunernas inkomster kommer att öka snabbare än vad som kunde förutses ijanuari. Sålunda beräknas skatteunderlag, som styr kommunsektornsskatteinkomster för , öka med i stället för somtidigare antogs. Detta innebär en ytterligare inkomstökning för kommunerna mednära . kan nu de automatiska kostnadsökningarnaförutses bli lägre än vad som tidigare antogs, främst på grund av detinternationella prisfallet på olja och de sjunkande internationellaräntenivåerna och den därav minskade inflationstakten i . Slutsatsen avdessa förändringar i de ekonomiska förutsättningarna för kommunernas ekonomiunder 1987 är att det finansiella utrymmet blivit åtminstone 2 miljarderkronor större. Utskottet anser mot denna bakgrund att indragningarna avkommunala inkomster bör vara större än vad som tidigare föreslagits. Mot bakgrund av de reala kalkylerna överbefolkningsförändringarnas effekter för den kommunala volymökningen anslutersig utskottet till det besparingsbelopp som anges i motion 566 (fp). Utskottet vill något kommentera dessa reala kalkyler ochframför allt skillnaderna i dessa mellan primärkommuner och landstingskommuner. Det framgår i den reviderade finansplanen att denvolymförändring som krävs för oförändrad standard på grund avbefolkningsförändringar i stort sett är O för primärkommunerna och förlandstingen. I genomsnitt för kommunsektorn som helhet innebär detta 0,3-0,4 %volymökning. Med hänsyn till den utbyggnad av barnomsorg och äldreomsorg somutskottet i annat sammanhang förordat anser utskottet att en konsumtionsökningpå drygt 0,är rimlig. Om en större konsumtionsökning skulle tillåtasinnebär detta antingen att den privata konsumtionen inte tillåts öka i den takt som utskottet anser lämplig eller också att en totalt sett alltför stor del av resursanvändningen går åt för konsumtion. Med hänsyn till den priorite ring av reallöneökning och privat konsumtion som utskottet förordat i annat sammanhang anser utskottet att reallöneökning och privat tion måste prioriteras framför ökning av kollektiv konsumtion. I fråga om 27 avvägningen mellan totalkonsumtion respektive investeringar och export FiU 1985/86: 29 har utskottetupprepade gånger poängterat nödvändigheten av att prioritera investeringar ochutrikeshandel om åter skall nå ekonomisk balans. Det framstår därförsom uppenbart att den kommunala konsumtionsökningen måste begränsas till dedrygt som utskottet ovan angivit. Somframgått ovan är emellertid skillnaderna mellan primärkommuner och landstingstora. Utskottet anser därför att de besparingar i statens utgifter förkommunsektorn som nedan preciseras måste bli större för primärkommunerna än förlandstingen. Särskild hänsyn måste därvid tas till kommunerna utanförlandstingen. Utskottetansluter sig till den metod för indragning av medel som förordats i motionernaFi219 (fp) och 566 (fp). Detta innebär att utskottet tillstyrker en avgift påskatteunderlaget för primärkommuner på per skattekrona och för landstingpå per skattekrona. En sådan avgift bör enligt utskottet ses som ettsteg på vägen mot att göra det kommunala skatteutjämningssystemet till ettinomkommunalt system i likhet med vad som gäller för de kyrkligaförsamlingarna. Däremot avvisar utskottet den progressiva avgiftskonstruktion (dens. k. ) som regeringen föreslagit. Denovan föreslagna avgiften för primärkommunerna innefattar de perskattekrona som på förslag ansett vara en lämpligarebesparingsmetod än den minskning i statsbidragen till lärarlöner som regeringenföreslog i budgetpropositionen. Utskottetansluter sig också till motionärernas förslag att någon kompensation förslopandet av den kommunala beskattningen av juridiska personer inte bör utgå. Medhänsyn till behovet att ha extra medel för de kommuner och landsting som kankomma i extremt bekymmersamt ekonomiskt läge anser utskottet att knappt 300milj. bör avsättas för extra skatteutjämningsbidrag. Totaltsett innebär de av utskottet förordade åtgärderna gentemot kommunsektorn enindragning av ca. ovan anfört om metod för indragning av medel innebär att utskottetavvisar regeringens förslag i fråga om det kommunala grundavdraget. Sammanfattningsvisanser utskottet att omfattningen och metoderna i motion 566 (fp) för åtgärdernagentemot kommunsektorn är lämpligt av-. vägda med hänsyn till kommunernasekonomiska läge, vikten av att motverka kommunala skattehöjningar samtnödvändigheten av att återföra den svenska ekonomin till ett balanserat läge.Utskottet tillstyrker således motion 566 (fp) yrkande 3. Imotion 565 (m) förordas åtgärder gentemot kommunsektorn av samma omfattning som utskottet anser lämplig. De föreslagna metoderna för in dragning som främst består av minskning av vissa specialdestinerade stats bidrag kan utskottet emellertid inte tillstyrka. En sådan metod utan över gångsregler och kompletterande slopande av detaljregleringar för kommu nernas verksamhet riskerar att i kommunerna uppfattas som statliga pek- 28 pinnar omvilka verksamheter som skall skäras bort. Utskottet kan mot FiU 1985/86:29denna bakgrund inte tillstyrka motion 565(m) yrkande 12. I motion 567 (c) förespråkas likaså en helt annan metodför indragningar från kommunerna samt en enligt utskottet allt för litenomfattning på indragningarna. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 567(c) yrkande 9. I motion 568 (vpk) förespråkas en expansion på ca3 % vilket, enligt utskottet, skulle innebära en helt annan ekonomisk utvecklingän den utskottet ovan förordat. Det skulle t. ex. helt omöjliggöra framtidareallöneökningar. Utskottet avstyrker därför motion 568 (vpk) yrkande 9. Med hänsyn till vad utskottet ovan anfört avstyrkerutskottet även motion 600 (c) yrkande 3. dels den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjarmed "Sammanfattningsvis finner" och på s. 18 slutar med "3avstyrks" bort utgå. dels utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande den ekonomiska utvecklingen i kommunsektornm. attriksdagen med avslag på motionerna 1985/86:565 yrkande 12, 1985/86:567 yrkande9, 1985/86:568 yrkande 9 och 1985/86:600 yrkande 3 samt med anledning avproposition 1985/86:150 bilaga 1 mom. 43 och med bifall till motion 1985/86:566yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Den ekonomiska utvecklingen i kommunsektorn m. m. och (båda c) anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjarmed "Utskottet vill" och på s. 16 slutar med "för post",bort ha följande lydelse: Utskottet kan nu konstatera att den kommunalekonomiskautvecklingen i viktiga avseenden är osäker. Det gällerinte minst kommuners och landstings lönekostnadsutveckling. Även om kommunernasekonomi generellt sett är stark finns betydande skillnader mellan olikakommuner. Såväl landstings- som primärkommuner är i en situation därskattehöjningar kan befaras, vilka skulle omintetgöra de skattepolitiskainsatser samlats kring. För att det skall vara möjligt att utanskattehöjningar upprätthålla den medborgerliga servicen är det enligt utskottetinte lämpligt att göra mera långtgående indragningar från kommunerna än vadsom förordas i motion 567 (c). innebär det en nettoindragning om 4,4miljarder kronor vartill kommer den engångseffekt som följer av omläggningen avstatsbidragen till KBT. Denna indragning överensstämmer med vad somreservationsvis frarnhölls i FiU 1985/86:10. Med det anförda avstyrks propositionen samt motionerna 565(m) och 566 (fp) i motsvarande del. Det anförda innebär också att utskottet ansluter sig tillvad som fram hålls i motion 567 (c) om metoderna för indragning från kommunerna 29 särskilt ibeaktande av det särskilda resurstillskott till den kommunala FiU 1985/86:29skatteutjämningen som förordas. har föreslagit att det kommunalagrundavdraget höjs från . 1987, vilket sedermeraregeringen och skatteutskottet anslutit sig till (prop. 1985/86:130, SkU1985/86:40). Denna minskning i det kommunala skatteunderlaget får med gällandeutbetalningsrutiner effekt på utbetalningarna av kommunalskattemedel först år1989. Mot bakgrund av behovet att vidta begränsningar i kommunernas likviditetanser utskottet i likhet med vad som föreslås i propositionen att höjningen avgrundavdraget bör få återverkningar på utbetalningarna av kommunalskattemedelredan år 1987. Med det anförda tillstyrker utskottet en sådan förändring ilagen (1982:221) med särskilda bestämmelser angående det kommunalaskatteunderlaget att den kommunala sektorn får bära hela effekten avdet höjda kommunala grundavdraget och avstyrker motionerna 565 yrkande 8, 566yrkande 16 samt 589. Utskottet anser att den särskilda avgiften på kommunerna,skatteutjämningsavgiften, är en felaktig väg. I stället för att höja dennaavgift borde den avskaffas för att göra det möjligt att utveckla ett rättvistskatteutjämningssystem i enlighet med vad som förordats i centermotionen. Detanförda innebär också att utskottet finner det vara olämpligt att ytterligarehöja skatteutjämningsavgiften till följd av utbildningsutskottets ställningstagande(UbU 1985/86:4). Utskottet beklagar att regeringen inte ansett det varamöjligt att lämna förslag till ett skatteutjämningssystem för kommunerna ienlighet med de riktlinjer som angivits i motion 567 (c) och i reservationentill skatteutjämningskommitténs betänkande. En omstrukturering avstatsbidragen från specialdestinerade bidrag till skatteutjämningsbidrag ärangelägen såväl ur rättvise- som effektivitetssynpunkt. I avvaktan pä ettsådant förslag bör ytterligare budgetmedel tillföras skatteutjämningssystemetför att trygga dess funktion. Utskottet anser därför att den särskildaskatteutjämningsavgiften bör avskaffas och avstyrker med det anfördapropositionen samt motion 566 i motsvarande del. Med det anförda har utskottetlagt särskild vikt vid skatteutjämningssystemets régionalpolitiskt utjämnandeeffekt mellan kommunerna. Därvid synes inga särskilda skäl föreligga förprogressiviteten i skalteutjämningsavgiften. Sammanfattningsvis finner utskottet att omfattningen ochinriktningen av de kommunalekonomiska åtgärderna i motion 567 är väl avvägda iförhållande till kommunsektorns situation med en konsumtionsökning på ochrestriktionen att hålla tillbaka skattehöjningar. Vad utskottet nu anfört innebär att motionerna 565 (m)yrkande 12, 566 (fp) yrkande 3, 568 (vpk) yrkande 9 och 600 yrkande 3 avstyrksliksom propositionen i motsvarande.del. dels den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjarmed "Sammanfattningsvis finner" och på s. 18 slutar med "3avstyrks" bort utgå