bet · G901BoU13 · 1985-12-31 00:00:00 — 1 budgetpropositionen förordas att boendemiljöbidragen ochde särskilda bidragen till åtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrdalägenheter \986ersättsavettnytt bidrag för att främja åtgärder somsyftar till att minska antalet outhyrda lägenheter och förbättra den socialamiljön i områden med stora uthyrningssvårigheter eller stora sociala problem.Det nya bidraget bör enligt förslaget kunna lämnas både till traditionellmiljöförbättring och till åtgärder som leder till en minskning av antaletouthyrda lägenheter, t. ex. genom ombyggnad till annan användning. Bidragföreslås vidare i regel endast lämnas för åtgärder inom sådana bostadsområdensom har outhyrda lägenheter och/eller en åriig omflyttning på minst30 %. Beträffande den närmare utformningen av det nya stödetanförs följande. Bidrag bör kunna.lämnas för åtgärder som avser anordnande av lokaler för hobbyverksamhet och samvaro, komplettering med mindre arbetsplatser, ,, förbättringav otillfredsställande utemiljöer i syfte att tillgodose barns BoU 1985/86:13lekbehov, ungdomars behov av träffpunkter samt de boendes behov av rekreation,motion, samvaro eller andra fritidsaktiviteter, anordnande av odlingslotter ochkoloniträdgårdar och förbättring av trafiksäkerhetsförhållandena. Stöd börockså kunna lämnas för åtgärder som avser konstnärlig utsmyckning ellergestaltning, ändrad utformning av bostadshusen och åtgärder för att begränsabuller och luftföroreningar. På orter som har drabbats särskilt hårt av problemen medouthyrda lägenheter skall stöd kunna utgå även för andra åtgärder. Efterprövning i varje enskilt fall skall enligt förslaget regeringen kunna medgesådant bidrag. I övrigt förordas att bidragsgivningen handhas avbostadsstyrelsen. Bidragsgivningen föreslås begränsad till de allinännyttigabostadsföretagen. En förutsättning för bidrag är dessutom att ettåtgärdsprogram upprättas gemensamt mellan bostadsföretaget och kommunen och attavtal om boinflytande och decentraliserad förvaltning har träffats. Vidareställs krav på att kommunen lämnar ett bidrag som motsvarar minst hälften avdet statliga bidraget. I fråga om övriga bidragsvillkor föreslås att bidrag skalllämnas av den godkända kostnaden för åtgärderna, dock högst med 4 500kr. för varje lägenhet som berörs eller har nytta av åtgärderna. I de fall dåbidragsfrågan skall prövas av regeringen bör enligt förslaget bidragsbeloppetbestämmas med hänsyn till omständigheterna i varje särskilt ärende. För bidragsgivningen föreslås en ram om 60 milj. kr. I konsekvens med att boendemiljöbidragen och de särskildabidragen till åtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrda lägenheterföreslås ersatta av ett nytt bidrag föreslås i budgetpropositionen attboendemiljöbidragen avvecklas vid utgången av innevarande budgetår. I motion Bo215 (vpk) yrkande 1 föreslås att det avregeringen förordade bidraget skall höjas från . Enligt motionärerna kan det härigenom bättre fylla sitt syfte ochutgöra en verklig hjälp att lösa de problem som finns i bostadsområdena. Vidareföreslås i motionens yrkande 2 att något krav på kommunalt bidrag inte skallställas som villkor för bidrag. Ett sådant krav anges drabba de kommuner somredan har stora ekonomiska svårigheter. Enligt motion Bo227 (fp) yrkande 32 finns det behov av enviss bidragsgivning till åtgärder i bostadsområden med stora uthyrningssvårighetereller stora sociala problem. Motionärerna ställer sig också positiva till attbidragen styrs upp hårdare mot områden med de största problemen. Enligtmotionsförslaget bör dock inte bidragsgivningen begränsas till att enbart gällaallmännyttiga företag. Utskottet harovan anslutit sig till den ibudgetpropositionen (bil. 13 s. 59) uttryckta uppfattningen att det även under finns behov av ett statligt stöd till åtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter. Utskottet tillstyrker förslaget i budgetpropositionen om att de hittillsvarande bidragen ersätts av ett nytt bidrag med den inriktning som där redovisats. Även i vad gäller det nya bidragets utformning m.m. tillstyrks regeringens förslag. Utskottet avstyrker med hänvisning 46 härtillmotionerna Bo215 (vpk) yrkandena 1 och 2 samt Bo227 (fp) yrkande BoU1985/86:13 32. Även vad i regeringsprotokollet förordats beträffande ramför bidrag till bostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter m. m.tillstyrks av utskottet. Med hänvisning till det ovan anförda tillstyrker utskottetavslutningsvis förslaget i budgetpropositionen om en avveckling avboendemiljöbidragen i och med utgången av /86. Som en del i stödet till bostadsområden meduthyrningssvårigheter kan särskilda lokallån lämnas för ombyggnad till andralokaler än boendeservicelokaler, t. ex. kontor, verkstäder ochsjukvårdsinrättningar. Förslag om en avveckling av de särskilda lokallånen lämnasi motionerna Bo221 (m) yrkande 4 såvitt nu är i fråga samt Bo227 (fp) yrkande31. 1 den sistnämnda motionen anförs att efterfrågan pä dessa lån minskat ochatt långivningen därför bör upphöra. Enligt bostadsutskottets mening finns det även under denärmaste åren ett fortsatt behov av de särskilda lokallånen. Den omständighetenatt efterfrågan på lokallånen minskat är enligt utskottets uppfattning intetillräcklig anledning hävda att de helt skall avskaffas. Motionerna Bo221 (m)yrkande 4 såvitt nu är i fråga samt Bo227 (fp) yrkande 31 avstyrks. Enligt 33 § bostadslånekungörelse ellermotsvarande äldre bestämmelser har en kommun rätt att under vissaförutsättningar fä ersättning av statsmedel för att täcka förlust som haruppstått vid förvaltning av hus som tillhör ett allmännyttigt företag.Ersättningen uppgår till fyra femtedelar av vad kommunen har erlagt för etthus, vilket har uppförts, byggts om eller förvärvats med stöd av bostadslån. har regeringen ett bemyndigande avriksdagen att i samband med att bidrag lämnas till åtgärder i bostadsområdenmed stor andel outhyrda lägenheter avlösa statens ansvar förförvaltningsförluster enligt 33 § bostadslånekungörelsen (1962:537) ellermotsvarande äldre bestämmelser. Bemyndigandet ger regeringen möjlighet att, omkommunen medger det, besluta att statens ersättningsskyldighet skall upphörahelt eller delvis i kommunen. I budgetpropositionen (bil. 13 s. 61) anges att även andrautvägar bör sökas för att begränsa statens ersättningar enligt 33 §bostadslånekungörelsen. Enligt bostadsministern bör därför en nylåneförutsättning införas när det gäller bostadslån för ombyggnad. Sålundaförordas att som förutsättning för bostadslån skall gälla att kommunen ochföretaget, beträffande det hus för vilket bostadslån beviljas, medger attersättning av statsmedel inte skall lämnas för sådana förluster som avses i 33S bostadslånekungörelsen eller motsvarande äldre bestämmelser i de fallförlusterna uppkommer efter ombyggnaden. Den nya bestämmelsen bör enligtförslaget gälla i sådana ärenden där preliminärt beslut om bostadslån meddelasfr.o.m. I motion Bo221 (m) yrkande 6 såvitt nu är i fråga förordasatt ersättning för förvaltningsförluster enligt 33 § bostadslånekungörelsenfortsättningsvis inte skall betalas ut. För defastigheter som uppförts enligt bestämmelserna bostadslå- 47 nekungörelsehar staten i det enskilda låneärendet utfäst sig att under vissa BoU 1985/86:13förutsättningar lämna ersättning för uppkomna förvaltningsförluster. Dettaansvar kan inte staten ensidigt frånsäga sig. Statens ansvar kan därmed baraavlösas efter förhandlingar i det enskilda fallet. har också, somframgår av framställningen ovan, givit regeringen ett sådant bemyndigande.Utskottet delar regeringens uppfattning att statens förlustansvar bör kunnabegränsas ytterligare. Utskottet tillstyrker förslaget om särskilda förutsättningarför bostadslån avseende hus för vilka staten har ansvar för förvaltningsförlusterenligt 33 § bostadslånekungörelsen. Vad i motion Bo221 (m) yrkande 6 såvitt nu är i frågaföreslagits avstyrks av utskottet med hänvisning till vad som ovan anförts omstatens ansvar - ett ansvar som staten sålunda inte ensidigt kan frånträda. Avslutningsvis tar utskottet i detta avsnitt upp förslageti motion Bo221 (m) yrkande 4 såvitt nu är i fråga om en avveckling avtniljöbidragslånen fr. o. m. . Utskottet har ovan anslutit sig till förslaget om attboendemiljöbidragen avvecklas. Detta innebär att också de särskilda lånen(miljöbidragslånen) och räntebidragen, soin kan lämnas till sådanabidragsgrundande kostnader som inte täcks av bidraget, upphör. Vad i motionBo221 (m) yrkande 4 såvitt nu är i fråga föreslagits är därmed tillgodosett. Motionsyrkandetavstyrks av utskottet. I budgetpropositionen redovisas i detta avsnitt framförallt överväganden rörande förbättringslånen. Dessa lån kan lämnas för ombyggnadav bostadslägenheter och skall i huvudsak användas för att avhjälpa svårabrister i en lägenhet, t. ex. avsaknad av anordning för vatten och avlopp,centralvärme eller elektrisk installation. Som förutsättning för lån gäller bl.a. att låntagaren antingen skall ha uppnått , ha folkpension ellervara handikappad. Lån lämnas endast till lånsökande vars taxerade inkomstunderstiger vissa inkomstgränser. Inkomstgränserna för förbättringslån har iprincip höjts i samma takt som folkpensionerna. Regeringen föreslår därför, medhänsyn till den höjning av folkpensionerna som har skett sedan frågan senastprövades, att gränsen fr. o. m. fastställs till . förogifta och till . Utskottet tillstyrker regeringens förslagom ändrade inkomstgränser. I budgetpropositionen framhålls att efterfrågan påförbättringslån har förändrats . Den begränsade efterfrågan sområder anses bl. a. bero på den stora omfattning som långivningen hadeunder , de ökade möjligheterna att få bostadslån för upprustningarsamt på att de som blir pensionärer bor betydligt bättre än de som blevpensionärer . Tiden är därför, enligt bostadsministerns mening,mogen för en avveckling av förbättringslångivningen. Möjligheten att erhållaförbättringslån föreslås upphöra vid utgången av /87. Regeringens förslag att avveckla förbättringslångivningenhar mött gen- BoU 1985/86:13 mäle i motion Bo226 (c) yrkande 10. I motionenframhålls att det fortfarande finns många bostäder som behöver rustas upp.Många pensionärer har svårt att orka med kostnaden för nödvändigaförbättringar. Förbättringslåneverk-samheten föreslås därför fortsätta ocksåefter . Även i motion Bo206 (c) behandlas förbättringslånen.Motionärerna anser att en översyn av förbättringslånen behöver göras. Bristernai de nuvarande lånereglerna gäller framför allt förmögenhetsbegreppet som ansesvara både oklart och för lågt. Utskottet delar bostadsministerns bedömning att det börvara möjligt att avveckla förbättringslångivningen fr.o.m. . Detfinns helt andra möjligheter att finansiera ombyggnads- ochförbättringsåtgärder med hjälp av olika former av lån och bidrag än vad som varfallet då förbättringslånen infördes. En avveckling av denna låneform behöverdärför inte innebära att angelägna förbättringsåtgärder i vissa pensionärersbostäder uteblir. Utskottet tillstyrker sålunda regeringens förslag ochavstyrker motion Bo206 (c) samt motion Bo226 (c) yrkande 10 såvitt nu är ifråga. Efter föreslås i propositionensammanfattningsvis följande regler gälla för övertagande av förbättringslån.Fortsatt ränte- och amorteringsfrihet skall inte medges. Om en fastighet, förvilken förbättringslån har lämnats, också i fortsättningen skall användas sompermanentbostad föreslås att den nya ägaren som regel skall få överta lånet.Lånet skall emellertid i sin helhet göras räntebärande och amorteras enligtvissa i budgetpropositionen (bil. 13 s. 76) föreslagna regler. Utskottettillstyrker regeringens förslag i denna del. I två motioner- motionerna Bo20] (m) och Bo229 (fp) -behandlas vissa regler i förordningen om bostadsanpassningsbidrag. Detta bidragkan lämnas för sådana anpassningsåtgärder inom och i anslutning till enbostadslägenhet som behövs för att den skall vara ändamålsenlig som bostad förden handikappade. I motion Bo201 (m) påpekas att förordningen ombostadsanpassningsbidrag på flera punkter är oklar. Detta gäller specielltbegreppet "standardhöjande åtgärder". Bidragets storlek är i mångafåll beroende av om en åtgärd betraktas som standardhöjande eller ej.Motionären föreslår att berörda myndigheter anmodas att kompletteraanvisningarna på denna punkt i syfte att uppnå en enhetlig tolkning avbegreppet "standardhöjande åtgärder". Det har kommit till utskottets kännedom attbostadsstyrelsen avslutat en utvärdering av bostadsanpassningsbidragen.I denna utvärdering behandlas bl. a. de svårigheter som många kommuner harredovisat beträffande tolkningen av vissa begrepp i förordningen ochföreskrifterna om bostadsanpassningsbidrag. Begreppet "standardhöjandeåtgärder" sägs genomgående ha orsakat stora tolkningsproblem. Medhänvisning till dessa problem framhålls i utvärderingen att bostadsstyrelsenbör medverka till att bestämmelserna utformas så att en klar och enhetligpraxis kan erhållas. Den av motionären aktualiserade frågan har sålundauppmärksammats av . Utskottet förutsätter att styrelsen vidtarerforderliga förändringar i tillämpningsföreskrifterna i avsikt att undanröjaden påtalade 4 1985/86. oklarheten.Yrkandet i motion Bo201 (m) kan således antas bli tillgodosett BoU1985/86:13 utan någon ytterligare åtgärd. Motionen avstyrks sålunda. I motion Bo229 (fp) diskuteras den gräns på . somgäller för bostadsanpassningsbidrag till standardhöjande åtgärder. 1 motionenföreslås att regeringen bör överväga ett system där bidrag kan lämnas även försådana standardhöjande åtgärder som kostat mer än . Enligt motionärenskulle exempelvis ett krav kunna införas på att detta högre bidrag skallåterbetalas vid eri eventuell försäljning av den aktuella fastigheten. Med anledning av motion Bo229 (fp) vill utskottet anföraföljande. I en översyn av reglerna för individuell anpassning av bostäder (DsBo 1981:5) föreslogs ett system med stående lån liknande det som förespråkas imotionen. Flertalet remissinstanser var emellertid tveksamma till dettaförslag. ansåg att förslaget skulle medföra avsevärdasvårigheter med avseende på såväl administration som tillämpning. Vidbehandlingen av de förslag till nya regler för bostadsanpassningsbidrag somregeringen lade fram (prop. 1981/82:126, CU 29) beslöts i stället, bl.a. mot bakgrund av remissinstansernas synpunkter, att bostadslån förstandardhöjande anpassningsåtgärder skall kunna lämnas på förmånligare villkorän vad som gäller för övriga lån till ombyggnad av småhus. För , bostadslåntill ombyggnad av egnahem gäller normalt att räntebidrag endast lämnas för dendel av låneunderlaget som överstiger . Denna begränsning gäller numerainte för sädana ombyggnadsåtgärder som är betingade av ett handikapp.Bostadsutskottet finner inte tillräckliga skäl att ompröva sitt tidigareställningstagande i frågan. Motion Bo229 (fp) avstyrks. De anpassningsbehov som kan uppstå i bostaden i sambandmed att man konstaterar allergi behandlas i motion Bo214 (s).Bostadsanpassningsbidra-get kan användas för utbyte av fast inredning, t. ex.heltäckningsmattor och tapeter. Motionärerna framhåller emellertid att det ävenkan vara nödvändigt att byta ut möbler och annan utrustning i bostaden för attanpassningen skall ha optimal effekt. Bidrag lämnas emellertid inte för utbyteav lösa inventarier. föreslås därför ge regeringen till känna vad somi motionen anförts om behovet av stöd till allergiker för uihvie av lösa inventarier. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärangeläget att finna lösningar på de anpassningsbehov som kan uppstå i sambandmed att man konstaterar allergi. Värdet av att olika grupper av handikappadeges ekonomiska möjligheter att utforma en tillfredsställande boendemiljö tordevara obestritt. Möjligheterna att lämna bostadsanpassningsbidrag för utbyte avlösa inventarier behandlades av arbetsgruppen för vissa boendefrågor avseendeäldre och handikappade i betänkandet Bo på egna villkor (SOU 1984:78).Arbetsgruppen ansåg inte att stöd för detta ändamål borde utgå sombostadsanpassningsbidrag utan pekade i stället pä det bistånd som kan lämnasenligt socialtjänstlagen. Problemen i boendemiljön för allergiker kommer också,enligt vad utskottet har erfarit, att vara en av de frågor som den nyligentillsatta parlamentariska utredningen om allergifrågor har att beakta. Medhänvisning till det ovan anförda avstyrks irotion Bo214 (s). Ibudgetpropositionen föreslås att ramen för bidrag för tillgänglighetsska- pandeåtgärder på kvartersmark bestäms till 10 milj. kr. för budgetåret BoU1985/86:13 1986/87. Utskottet tillstyrker detta förslag. infördes en möjlighet till statsbidragför hissinstallationer i bostadshus m. m. 1 motion Bo221 (m) yrkande 14 förordas en avveckling avbidragsgivningen till hissinstallationer i bostadshus fr. o. m. den 1 juli1986. 1 motionen framhålls bl. a. risken för att kommunerna styr bidragen tillvissa bostadsföretag. Vidare anförs att de enskilda bostadsföretagen måste hadet avgörande ansvaret för tillgänglighetsförbättrande åtgärder. Yrkande 13 isamma motion behandlar det bidrag till samupphandling och teknikutvecklingavseende installationer som kan utgå . Motionärernaanför att teknikutveckling och hissinstallationer visserligen är en angelägenverksamhet, men att eventuella medel för detta ändamål bör utgå efteromprioriteringar under anslaget för byggnadsforskning. Utskottet har under senare årframhållit att tillgång till hiss i flervåningshus är av central betydelse föratt tillgodose rimliga tillgänglighetskrav. Även behovet av samhälleligaekonomiska insatser för att öka antalet hissinstallationer har i dessasammanhang understrukits. Möjligheten till hissbidrag utnyttjades endast ibegränsad omfattning efter det att bidragsformeninförts. har emellertid antalet hissinstallationeroch därmed utnyttjandet av hissbidraget ökat. Bidragsformen har således börjatfå avsedd effekt, och utskottet ser därför inget skäl att nu överväga enavveckling av hissbidraget. Motion Bo221 (m) yrkande 14 avstyrks sålunda. Även yrkande 13 i motion Bo221 (m) avstyrks av utskottet.Omfattningen och inriktningen av bidraget till samupphandling ochteknikutveckling av hissinstallationer har behandlats och tillstyrktsav utskottet (BoU 1984/85:24). Utskottet finner det inte heller meningsfulltatt göra de omdisponeringar mellan olika anslag som föreslås i motionen. Statsbidrag till hissinstallationer fick under år 1984beviljas inom en ram av 100 milj, kr. gällde en ram oin 94 milj.kr. och för har en ram om 100 milj. kr. Ej utnyttjadedelar av ramarna får disponeras under påföljande år. I motion Bo213 (fp) yrkande 5 hemställs att även 1986 årsram för statsbidrag till hissinsiallaiioner skaW få utnyttjas under påföljandeår, dvs. Som framgår av framställningen ovan kommer en förstautvärdering av bostadsförbättringsprogrammet att redovisas för underhösten 1986. Det får enligt bostadsutskottets mening förutsättas att ocksåfrågor avseende det fortsatta stödet till hissinstallationer aktualiseras idetta sammanhang. Ytterligare överväganden avseende den aktuella bidragsgivningenefter bör enligt utskottets mening anstå i avvaktan härpå. Motion Bo2L3(fp) yrkande 5 avstyrks med hänvisning härtill. 4.12Tilläggslån m.m. BoU 1985/86:13 Tilläggslån kan utgå för ombyggnad av vissa kulturhus ochgrundförstärk-ningsåtgärder i kulturhistoriskt värdefulla bostadshus, föråtgärder mot radon, röta, fukt, mögel och rost m. m. samt för ändradlägenhetssammansättning i hus med många outhyrda lägenheter. Sedan en statligfond för avhjälpande av fukt- och mögelskador inrättades utgåremellertid inga tilläggslån för fukt- och mögelskador i egnahem. Tilläggslånetges för att täcka kostnader som överstiger husets ekonomiska bärkraft. Somregel är lånet ränte- och amorteringsfritt . fastställer två ramar avseendetilläggslångivningen. Den ena är en s. k. tillstyrkanderam som förutomtilläggslån för ombyggnad av vissa kulturhus även avser förhöjt låneunderlagför ombyggnad av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Den andra ramen är ens. k, beslutsram som avser åtgärder mot röta, fukt, mögel och rost ni. m.,ändrad lägenhetssammansättning samt grundförstärkning av kulturhistorisktvärdefulla hus. För tilläggslån till åtgärder mot radon gäller ingenrambegränsning. 1 budgetpropositionen föreslås medge atttillstyrkanderamen för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse bestäms till 30milj. för och till 60 milj. kr. för budgetåret1986/87, I fem motionsyrkanden behandlas frågan om tillstyrkanderamensstorlek. Dessutom behandlar en motion frågan om särskilda bemyndiganden för atträdda bebyggelsen i . I flera motioner föreslås en höjd tillstyrkanderam motbakgrund av att behovet av medel för kulturhistoriskt värdefull bebyggelseklart anses överstiga den av regeringen föreslagna ramen. För att en större delav projekten skall kunna genomföras föreslås därför i inotion Bo226 (c) yrkande14 att ramen ökas med 20 milj. kr. till 80 milj. kr. för /87.Även i motion Bo212 (c) yrkas höjd låneram, dock utan att nivån närmare anges. I motion Bo221 (m) framhålls att det statsfinansiella lägetvisserligen kräver restriktivitet, men att besparingar lättare kan motiverasinom en rad andra låne- och bidragsformer inom område.Mot denna bakgrund föreslås i motionens yrkande 10 att ramen för förhöjtlåneunderlag och tilläggslån för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse fastställstill 50 milj. kr. för och till 100 milj. kr. I motion Bo227 (fp) yrkande 33 föreslås att ramen bestämstill 35 milj, kr, för och till 75 milj, kr. för budgetåret1986/87, Motionärerna framhåller att samhällets allmänt ökade insatser förombyggnad av bostadshus även påverkar behovet av medel för kulturhistorisktvärdefulla bebyggelsemiljöer, 1 motion Bo224 (fp) föreslås visserligen attriksdagen bifaller regeringens förslag om tillstyrkanderam för budgetåret1986/87, men att ramen inte skall omfatta förhöjda låneunderlag utan endasttilläggslån för ombyggnad av vissa kulturhus. Med anledning av vad som i de ovan redovisade motionerna framhållitsvill utskottet anföra följande. Vikten av ett statligt stöd till ombyggnad avkulturhistoriskt värdefull bebyggelse utöver det stöd som lämnas till övrig bebyggelsehar vunnit en bred anslutning. Enligt vad utskottet erfarit finns BoU1985/86:13 ett väl dokumenterat behov av sådant stöd. Det finns sålunda godamotiv för en större tillstyrkanderam i avsikt att öka möjligheterna att genomstatliga insatser ytterligare bidra till ombyggnad av kulturhistorisktvärdefull bebyggelse. Med anledning av förslagen i motionerna Bo221 (m)yrkande 10, Bo226 (c) yrkande 14, Bo212 (c), Bo227 (fp) yrkande 33 samt Bo224(fp) föreslår utskottet att medger att ramen för de antikvariskamyndigheternas tillstyrkanden av sådana ombyggnader av kulturhistorisktvärdefull bebyggelse som bör komma i fråga för förhöjt låneunderlag ochtilläggslån bestäms till 40 milj. kr. för och till 80milj. för /87. Vad utskottet nu föreslagit innebär en ökningav ramen med 30 milj. kr. för iförhållande till regeringens förslag. 1 motion Bo228 (fp) yrkande 1 föreslås atttillstyrkanderamen skall få överskridas till följd av en överenskommelse medStockholms stad om upprustningar och grundförstärkningar i . Imotionens yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande till regeringen angåendebehovet av åtgärder för att rädda . Motionärerna framhåller attfinansieringsfrågorna måste lösas för att inte unika kulturvärden skallgå till spillo. Utskottet delar visserligen motionärernas syn pånödvändigheten av att bevara bebyggelsen i men anser inte attriksdagen i detta sammanhang bör ta ställning i frågan om att prioriterakulturhistorisk bebyggelse i vissa delar av landet framför andra. Det faktumatt åtgärder för att bevara bebyggelse har en mycket hög prioritetavspeglas emellertid i att dessa projekt tilldelats en stor del av den årliga tillstyrkanderamsom fördelar. I motionen framhålls att stadhemställt om utökat statligt stöd för upprustning av fastigheter i Gainla stan.Den av motionärerna aktualiserade frågan bör sålunda komma att övervägas utannågon åtgärd. Motion Bo228 (fp) avstyrks med hänvisning till det nuanförda.