bet · G901FiU10 · 1985-12-31 00:00:00 — Från denna princip har undantag gjorts för två förslagfill skattehöjningar som diskuteras i motion Fi218 (vpk), men för vilka konkreta mofionsyrkan- 46 Det gäller förslagen om höjd omsättningsskatt på aktier och höjd piU 1985/86'10 tobaksskatt. Effekterna av dessa åtgärder har likväl beaktats,eftersom det under utskottets behandling av ärendet har framkommit att vpk:sföreträdare avser att lägga fram yrkanden av denna innebörd. Vidare har avsteg från principen att endast följamotionsyrkanden gjorts vad gäller effekterna av förslaget i motion Fi217 (c)att höja det kommunala grundavdraget. I enlighet med vad företrädarna förcenterpartiet anfört i utskottet har vid beräkningen av budgeteffekternaantagits att höjningen av grundavdraget reducerar utbetalningarna av kommunalskattemedelredan år 1987 i stället för enligt nuvarande utbetalningsrutiner.Statens inkomster förstärks därigenom med 2,8 miljarder kronorsamtidigt som kommunernas inkomster reduceras lika mycket. I de fall en yrkad ökning eller minskning av ett anslaginte helt stämmer överens med det medelsbehov som en föreslagenregeländring kan ge upphov till har som huvudprincip gällt att anslagsyrkandethar följts. I den mån föreslagna utgiftsförändringar har direkta återverkningarpå statens skatteinkomster har även denna skatteeffekt beaktats. a. gällerdetta förslagen om försämrade sjukersättningsvillkor som medför att ävenstatens inkomster i form av skatt på utgående sjukersättning minskar. Vid beräkningen av kostnaderna för det i motion Fi219 (fp)redovisade familjepolitiska programmet har utskottet - i överensstämmelse medden i mofionen redovisade budgeteffekten av förslaget - förutsatt att detfamilje-poUtiska stödet kommer att byggas ut i en sådan takt att de anvisade finansieringsvägarnai varje läge täcker kostnadsökningen fullt ut. Som utskottet återkommer tilllängre fram innebär detta att utbyggnaden av det familjepolifiska stödet i enförsta etapp i stort sett begränsas till att ett vårdnadsbidrag(småbarnstillägg) på . per förskolebarn och år kan införas. Enligt en med dessa begränsningar gjord beräkning skullede budgetalter-nafiv som redovisas i motionerna Fi213 (m), Fi219 (fp), Fi217(c) och Fi218 (vpk) resultera i att budgetsaldot förändrades på följande sättunder /87. Besparingar /87 avoppositionspartiernas budgetalternativ Teckenanger förändringar i förhällande till regeringens budgetförslag. Inkomstförstärkningar Utgiftsbegränsningar Minskade statsskuldsräntor - 5,1 + 9,6 + 0,1 - 1,0 + 3,1 + 0,1 -2,0 - 0,2 -0,1 -1-4,6 -2,3 I motionFi213 (m) redovisas en budgetpolitik som utgår från två grundförut- FiU1985/86:10 sättningar. Dels skall sparandeunderskottet i den offentliga sektornundanröjas, dels skall skattetrycket sänkas med 5 procentenheterunder en femårsperiod. För att nå därhän måste alltså utgiftsminskningarnagöras så omfattande att de skapar utrymme för både sänkt skatt och minskatbudgetunderskott. Mofionärernas besparingsförslag berör ett mycket stortantal utgiftsposter på statsbudgeten. Stora nedskärningar föreslås iöverföringarna fill kommunerna och i u-hjälpen. Motionärerna vill också slopakompensationen för fastighetsskatten och kraftigt begränsa utgående räntebidragtill flerfamiljshus. som arbetsmarknadsutbildningen föreslås fånågot ökade resurser görs betydande neddragningar inom andraarbetsmarknadspolitiska stödformer. Dessutom föreslås minskade anslag tillvuxenutbildning, avtrappade mjölksubvenfioner och reducerade bidrag tillarbetslöshetskassorna. Motionärernas besparingsförslag berör också direktsociala trygghetssystem. Sjukpenningersättningen i början av en sjukdomföreslås sålunda bli begränsad fill 2/3 av nuvarande nivå. Under de därpå följandetre månaderna skall sjukpenningen reduceras fill av inkomsten. Dennaersättningsnivå föreslås också gälla fullt ut för föräldrapenningen. En fillfällig förstärkning av statsinkomsterna /87 med räknar motionärerna med attkunna uppnå bl. a. genom en omfattande utförsäljning av företag. Vid sidan av dessa utgiftsbegränsningar föreslårmotionärerna att inkomstskatten sänks successivt fram fill dåmarginalskatten bör uppgå till högst i inkomstlägen . (i1986 års prisnivå). För barnfamiljer föreslås ett kommunalt grundavdrag som ien första etapp skall uppgå till . Vidare förordas attfastighetsskatten avvecklas och att kapitalbeskattningen lindras på en radområden. Utskottet noterar att motionärerna till skillnad fråntidigare varken föreslår att omsättningsskatten på aktier skall avvecklas elleratt det s. k. FoU-avdraget skall återinföras. Några förslag till skattehöjningar ingår också imotionärernas budgetalternativ. Sålunda föreslås skattereduktionen förfackföreningsavgifter bli slopad och schablonavdraget vid inkomstbeskattningenbli sänkt från nuvarande 3000 till . Som ett inslag i finansieringen avmoderata samlingspartiets familjepolitiska program föreslås också att detkommunala grundavdraget i ett senare skede minskas med . förinkomsttagare med inkomster översfigande ca . Såsom framgår av utskottets tidigare redovisadeberäkningar ger budgetal ternativet i motion Fi213 (m) för /87 utrymme för både sänkt skatt och minskat budgetunderskott. Långtgående förslag fill skattesänk ningar har sålunda kombinerats med mycket omfattande besparingsåtgär der, vilka sammantaget skulle ge en betydande saidoförbättring nästa budgetår. Denna förstärkning är dock fillfällig. Till saken hör nämligen att besparingsförslagen förutsätts ge full effekt tämligen omgående medan skattesänkningarna hinner slå igenom i endast begränsad omfattning under budgetåret. Avgörande är också att en betydande del av de besparingar som skall finansiera skattesänkningarna är av engångsnatur. Närmare 4 miljarder 48 kronorförväntas flyta in genom utförsäljning av statliga företag och andra . FiU1985/86:10 statliga tillgångar. När engångsförstärkningarna faller bort ochskattesänkningarna får fullt genomslag på statsinkomsterna kommer ytterligareoch ännu större besparingar att krävas. I annat fall kommer den angivna budgetförstärkningenatt ersättas av ett underskott. Följden av motionärernas förslag skulle sålundabli att fortsatta mycket långtgående besparingsförslag erfordras enbart för atthålla budgetunderskottet på oförändrad nivå. Redan de av mofionärerna nu föreslagnabesparingarna innebär emellertid enligt utskottets mening mycket långtgåendeingrepp både i det sociala trygghetssystemet och i samhällsinsatser på viktigavälfärdsområden. Konsekvent genomfört skulle motionärernas förslag tillfortsatta skattesänkningar och fortsatt minskat budgetunderskott därför mycketsnart inte bara rasera grundvalen för vår välfärd och sociala omvårdnad. Deskulle dessutom förorsaka en mycket omfattande arbetslöshet. En polifik meddenna inriktning tar utskottet bestämt avstånd ifrån. Med detanförda avstyrker utskottet motion Fi213 yrkande 2. I motion Fi219 (fp) anförs att budgetunderskottet iregeringens förslag fill statsbudget är endast lägre än detför innevarande budgetår. Denna minskning är enligt motionärerna alltför liten.Eftersom de anser att har nått skattetaket avvisar de skattehöjningarsom ett sätt att ytterligare begränsa underskottet. Istället föreslår de en radbudgetförstärkningar, vilka också skall göra det möjligt att genomföra vissaskattesänkningar. Budgetförstärkningarna hämtas i första hand frånkommunsektorn. Någon kompensafion för avskaffandet av den kommunalaföretagsbeskattningen skall sålunda inte utgå till kommunerna. Den nuvarandeskatteutjämningsavgiften på per skattekrona föreslås dessutom bli höjdfill . Enbart dessa båda åtgärder tillför på helår statskassan ca 6miljarder kronor. Motionärerna föreslår också att det kommunalagrundavdraget successivt sänks och att de ökade skatteinkomster som detta ger upphovtill i kommunerna dras in till statsbudgeten. Fullt genomfört ger detta förslag-som är en del av finansieringen av familjepolitiska program - enytterligare överföring från kommunerna på ca . Utöver indragningarna från kommunerna är motionärernasbesparingsförslag inriktade på sjukförsäkringssystemet, där utgåendekompensafion föreslås bli sänkt, och på arbetslöshetsersättningen, därstatsbidragen skärs ned. Vardera åtgärden ger på helår en besparing förstatsverket på ca . Besparingar av mer betydande omfattning görs också påmjölksubvenfio-nerna, som motionärerna vill avveckla , ochpå olika former av bostadsstöd, däribland kompensationen för fastighetsskatten.Man avvisar också den av regeringen föreslagna höjningen av bostadsbidragenfill barnfamiljer. Motionärerna vill också dra in betydande belopp tillstatsbudgeten genom olika engångsförstärkningar, såsom utförsäljning avstatliga företag och statlig mark. Motionärernas förslag till skattelättnader omfattarfastighetsskatten, som man vill helt avveckla, och marginalskatterna, som manvill sänka i 4 1985186.5 saml. framföralltde högre inkomsflägena. Vid årsinkomster runt . (26 FiU 1985/86:10basenheter) skall sålunda marginalskatterna sänkas från nuvarande ca70% till . Dessutom föreslår motionärerna att förmögenhetsbeskattningen ochaktievinstbeskattningen lindras i olika avseenden. Utöver den skattehöjning som blir följden av ett sänktgrundavdrag vill motionärerna också slopa skattereduktionen förfackföreningsavgifter. Om man bortser från de engångsvisa förstärkningarna ledermotionärernas budgetalternativ enligt utskottets bedömning till en budgetförstärkningpå för /87. Utskottet har då utgåttfrån att motionärernas förslag på det familjepolitiska området skall byggas utendast i den takt som de för ändamålet anvisade finansieringsvägarna medger.Det innebär att i den första av tre etapper finns utrymme för att införa en vårdnadsersättning för barn i förskoleåldern på4000 kr. per barn och år. Därutöver finns i etapp I utrymme endast för t. ex.en höjning av barnbidragen med ca . per barn och år från och . Enligt motionärerna bör barnbidraget höjas med . Dessutom bör flerbarnstillägget byggas ut ochförlängt barnbidrag utgå. Det framgår dock inte i vilken takt dessa åtgärderavses bli införda. Skulle emellertid någon av de tillkommande åtgärderna läggasin redan i etapp I innebär det att motionärernas budgetalternativ försvagas imotsvarande grad. Dessutom gäller att ytteriigare finansieringsformer måstetillskapas för etapp II och III omprogrammet i dess helhet skall kunna genomföras . Liksom fallet är med förslagen i mofion Fi213 (m) får detinkomstbortfall som motionärernas förslag om marginalskattesänkningarna gerupphov till fullt genomslag först längre fram. Detsamma gäller alltså förutgifterna för det familjepolitiska programmet. Det kommer då att krävasytterligare besparingar för att budgetunderskottet inte ånyo skall öka. Utskottet har i det föregående satt i fråga motionärernasskatteförslag från fördelningspolitiska utgångspunkter, Till dessa invändningarkan alltså läggas också förslagens långsiktigt dränerande budgeteffekt. Utskottet kan ej heller ställa sig bakom en polifik sominnebär att grundläggande trygghetssystem, såsom sjukersättningen ocharbetslöshetsersättningen, urholkas på det sätt motionärerna förespråkar. Med detanförda avstyrker utskottet mofion Fi219 yrkande 2. I motion Fi217 (c) upprepas kritiken mot regeringen föratt den fidigare inte utnyttjat de goda konjunkturåren till större besparingarför att därigenom skapa utrymme för en aktiv sysselsättningspolifik i nästalågkonjunktur. Motionärerna säger sig vid utformningen av sitt budgetalternativha tagit fasta på dels de besparingar regeringen nu föreslår, dels denavmattning av . den svenska konjunkturen som allmänt förväntas ske under år1986. Med hänvisning härfill har de stannat för ett eget budgetalternafiv, somi motionen uppges leda fill en bestående budgetförstärkning på drygt 5miljarder kronor under nästa budgetår. Tillsammans med de engångsförstärkningarsom mofionärerna också föreslår, skulle detta enligt deras egen utsago medföraatt budgetunderskottet begränsades till under budgetåret1986/87. Motionärernas besparingsförslag tar framför allt sikte påohka former av FiU 1985/86:10 bostadsstöd, däribland kompensationen förfastighetsskatten. De föreslår dessutom betydande nedskärningar iarbetsmarknadsverkets verksamhet och i olika former av sysselsättningsskapandeåtgärder. Budgetunderskottet skall också förbättras genom att bidragen tillarbetslöshetskassor minskas och genom att överföringarna fill kommunernabegränsas. Därjämte föreslås einellertid också vissa större utgiftsökningarinom bl. a. utbildningsområdet och på det familjepolitiska planet. I mofion Fi217 (c) förordas också att vissa skatter ochavgifter ändras. Fastighetsskatten skall sålunda avvecklas och marginalskattensänkas genom att den s. k. brytpunkten höjs till ca . årsinkomst (18basenheter). Vidare föreslås att det kommunala grundavdraget höjs fill 9000 kr.och att skattereduktionen, eller det s. k. hemmamakeavdraget, på 1800 kr.räknas . Skattesänkningarna innefattar ocksåviss kapitalbeskattning och vissa arbetsgivaravgifter som skall lindras för iförsta hand de mindre företagen. Å andra sidan föreslår mofionärerna också någraskattehöjningar. Dessa innebär att schablonavdraget vid inkomstbeskattningenbör återställas till den nivå det tidigare hade, dvs. Dessutom börskatten på kol i princip fördubblas. Utskottet konstaterar att motionärernas förslag i vissaavseenden på ett positivt sätt skiljer sig från vad som föreslås i mofionernaFi213 (m) och Fi219 (fp). föreslår sålunda inte längre attsjukpenningförmånerna skall försämras. Man kräver inte heller attskattereduktionen för fackföreningsavgifter skall slopas. Vidare godtar manregeringens förslag till höjda bostadsbidrag. Parfiet har också mindrelångtgående krav på marginalskattesänkningar. Den varaktiga saidoförbättring på sommotionärerna redovisar i sitt budgetalternafiv för nästa budgetår är dock, somutskottet ser det, överdriven och felakfig. Kostnaderna för vissa nyautgiftsåtaganden har underskattats eller ej beaktats. Detsamma gällermofionärernas beräkningar av inkomstbortfallet från flertalet av deskattesänkningsförslag man lägger fram. Dessutom har de överdrivit betydelsenav vissa av sina besparingsförslag. Sammantaget innebär detta att den sombestående förändring uppgivna saidoförbättringen för /87 förbytsi en budgetförsvagning. Utskottet kan inte godta en politik som innebär attbudgetunderskottet ånyo tillåts öka. i skenet av den kritik sommofionärerna riktar mot regeringens enligt deras mening alltför svagabudgetpohtik framstår deras eget budgetförslag som både märkligt och fögatrovärdigt. Vissa enskildheter i mofionärernas budgetförslag kan ocksåstarkt ifråga sättas. Mofionärernas krav på en återgång fill den fidigare nivån på schablonavdraget för löntagare skulle t. ex. helt omöjliggöra den eftersträva de förenklingen av inkomsttagarnas självdeklarationer. Vidare föreslår mofionärerna en omfattande satsning på småföretagen genom kraftigt minskad skattebelastning och ökad satsning på olika stödformer. Dessa långsiktigt verkande åtgärder, som i flera fall förutsätts träda i kraft först , ger enligt motionärerna utrymme för mycket betydande och verkande nedskärningar av AMS verksamhet. motionärernamed att generella skattelättnader och andra allmänna stimu- FiU 1985/86:10lanser skall ge småföretagen ett så starkt incitament till nyanställningar attdetta kompenserar bortfallet av arbetsmarknadspolitiska insatser. Hittillsvunna erfarenheter tyder inte på att så blir fallet. Under alla omständigheterskulle en omläggning av detta slag leda till svåra övergångsproblem, somofrånkomligen skulle driva upp arbetslösheten. Hur dessa problem skallbemästras berör inte motionärerna. Besparingarna, som driver fram en ökadarbetslöshet, skulle dessutom urholkas av att statsbidragen till arbetslöshetskassornaskulle öka. Med hänsyn till att motionärerna säger sig ha beaktat en väntadkonjunkturavmattning vid utformningen av sitt budgetalternativ ter det siganmärkningsvärt att de inte försöker analysera konsekvenserna av sina förslag. Utskottetavstyrker med det anförda motion Fi217 yrkande 2. I motion Fi218 föreslår vänsterparfiet kommunisterna enkraftig utbyggnad av den offentliga sektorn. Ett nationelltindustrialiseringsprogram i samhällelig regi skall ge 100 000 nya arbeten. Ikommunerna skall nästa budgetår 50000 nya daghemsplatser fillskapas.Livsmedelssubventionerna skall i en första etapp höjas med ,för att man i ett senare skede skall kunna slopa mervärdeskatten på livsmedel.Hyressubventionerna skall höjas och bostadsbidragen till barnfamiljer ochpensionärer förstärkas. Barnbidraget föreslås bli höjt och knutetfill basbeloppet. Inom utbildningsområdet föreslås betydande insatser.Motionärerna föreslår också att högsta dagersättningen frånarbetslöshetskassorna höjs till . liksom att de värnpliktigas förmånerförbättras. Åtgärderna skall finansieras genom minskadpriskompensafion till försvaret och genom höjning av vissa skatter ocharbetsgivaravgifter. Sålunda föreslår motionärerna en engångsskatt på storaförmögenheter och provisorisk realräntebeskattning. Utan att framlägga någotkonkret förslag i form av ett motionsyrkande diskuterar motionärerna ocksåmöjligheten av att höja tobaksskatten och omsättningsskatten på aktiehandel.Den förbättrade arbetslöshetsersättningen och utbyggnaden av barnomsorgen äravsedd att finansieras genom att arbetsmarknadsavgiften och barnomsorgsavgiftenhöjs med 0,6 resp. . En särskild vattenkraftsavgift skall tas ut frånkraftbolag för att vid sidan av statsbudgeten användas för regionalpolitiskautvecklingsinsatser i skogslänen. Det är svårt att göra en korrekt kostnadsberäkning avvissa av mofionärernas förslag. Helt klart är emellerfid att derasbudgetalternafiv skulle leda fill ett ökat budgetunderskott, främst under nästabudgetår innan skattehöjningarna hunnit få genomslag, men även . Detskulle också föranleda en betydande skärpning av skattetrycket. Utskottet kan för sin del inte ställa sig bakom enexpansiv finanspolitik av detta slag, eftersom den skulle bidra till att höjaskattetrycket, driva upp inflationen och pressa upp räntenivån, vilket skullehämma fortsatt ekonomisk tillväxt. Med detanförda avstyrks motion Fi218 yrkande 2. Utskottetsammanfattar sin syn på budgetpolifikens fortsatta inriktning på FiU1985/86:10 följande sätt. Även om den ekonomiska bilden nu ter sig gynnsammare äntidigare i flera avseenden kvarstår alltjämt obalanserna i den offentligasektorn. Ansträngningarna måste därför även i fortsättningen inriktas på attytterligare bringa ned underskottet i statens finanser. Den nödvändigaminskningen måste åstadkommas genom en kombination av restrikfiv utgiftspolitikoch ökade statsinkomster. Eftersom skatternas andel av BNP bör hållas på i stortsett oförändrad nivå måste en god fillväxt i ekonomin upprätthållas för attstatsinkomsterna skall kunna öka i relativt snabb takt. Liksom fidigare måste fördelningspoUfiska hänsynstagandenstyra uppläggningen av besparingsarbetet. Nödvändiga uppoffringar bör fördelasefter bärkraft och ej ges en sådan inriktning att grundläggande trygghetssystemoch den sociala omvårdnaden urholkas. I detta arbete är det vikfigt att i finna bredalösningar som kan vinna uppslutning och allmän tilltro hos stora grupper isamhället. Utskottet ser dock med viss oro på möjligheterna att nå därhän. fidigare har kunnat konstatera finns det t. ex. i de tre borgerligapartiernas motioner mycket få gemensamma besparingsförslag. Ett sådant äremellertid kravet på minskade bidrag till arbetslöshetskassorna. Storaskillnader föreligger i övrigt mellan motionerna och inte ens valet avbesparingsområden överensstämmer. Samstämmigheten mellan de tre partierna ärdäremot desto större när det gäller förslag som leder till ökade utgifter ellerminskade inkomster för staten. De budgetalternativ som redovisas i mofionerna Fi213 (m),Fi217 (c), Fi219 (fp) och Fi218 (vpk) har, tagna var för sig, en sådaninriktning att utskottet inte kan ställa sig bakom dem. Detsamma gäller detförslag fill budgetpolitiska riktlinjer som återfinns i motion Fi211 (yrkande2) av (). Även detta yrkande avstyrks. Utskottet konstaterar attregeringens budgetalternativ bäst tillgodoser de krav som fidigarehar lagt fast för utgiftspolitiken och som enligt utskottets mening bör gällaäven fortsättningsvis. - endast de allramest angelägna reformerna bör genomföras och omfattningen av dessautgiftsökningar måste hållas nere som de finansieras genom att andrautgifter minskas, - utgiftsbegränsningarmåste åstadkommas på vissa områden, - arbetet med attbegränsa automatiken i statsutgifternas tillväxt måste fortsätta, - åtgärder måstevidtas för att effektivisera den offentliga verksamheten och i vissa fallförändra dess organisations- och finansieringsformer, - en fortgående omprövning avexisterande utgiftsprogram måste göras. Arbetet med att effektivisera den statliga förvaltningen bör drivas I direktiven för myndigheternas anslagsfram ställningar har gällt att myndigheterna skall redovisa ett huvudförslag innebärande en minskad real resursförbrukning fördelad . Detta krav bör, såsom föredraganden framhåller, gälla även för anslagsfram ställningarna för /88. Det är som utskottet ser det angeläget att myndigheterna genomgående utformar sina anslagsframställningar enligt 53 dessariktlinjer och att de lägger stor vikt vid att beskriva konsekvenserna av FiU 1985/86:10 huvudförslaget. Utskottet delar också föredragandens uppfattning attmyndigheternas erfarenheter och kunskaper bör tas till vara på ett bättre sätti budgetprocessen. Myndigheterna bör sålunda åläggas att krifiskt granska detransfereringssystem m. m. som de administrerar i syfte att ge regering ochriksdag underlag för att bedöma behovet av omprövningar och möjligheter tillregelförenklingar. På detta sätt bör man också kunna få fram uppslag till hurindexkopplingar och annan automatik i utgiftsökningar kan begränsas, liksom hurman kan förbättra kassahållningen. Det bör vara en obligatorisk uppgift förmyndigheterna att redovisa resultatet av sådana granskningar. Myndigheterna bördärvid sträva efter att förutsättningslöst redovisa olika uppslag utan krav påatt de själva skall ta ställning till om förändringar bör genomföras ellerinte. I motion Fi204 av () föreslås attregeringen skall utarbeta och till hela svenska folket sprida enupplysningsskrift vars huvudtanke är att man inte kan kompensera sig förinflation. Inflationsproblemen har under det senaste decennietalltmer kommit i förgrunden i den politiska diskussionen. Sambandet mellannominella löneökningar, vinstmarginaler, prisstegring och utebliven ellerminskad reallön har belysts i en mängd olika debattskrifter och debattartiklar.Dessa frågor har också blivit några av de mest centrala iden ekonomiska politiken. De har därför ingående analyserats och diskuterats ibl. a. propositioner, parfimotioner och riksdagsbetänkanden. Med detanförda avstyrker utskottet motion Fi204. I motion Fi220 (vpk) begärs att utredningar påhandikappområdet skall undantas från de s. k. nolldirektiven. Kommittéer skall enligt särskilda direktiv (Dir. 1984:5)kunna visa hur förslag som innebär utgiftsökningar eller inkomstminskningarskall finansieras. Detta skall ske genom att kommittéerna anger konkretaförslag till rafionaliseringar eller omprövningar som innebär besparingar inomutred- ningens område eller närliggandeområden. Dessa direktiv har utfärdats av regeringen och gäller förde flesta utredningar. De har tillkommit som ett led i arbetet med att begränsabudgetunderskottet. Ansvaret för kommittéverksamheten åvilar regeringen. Denkan i de fall det bedöms särskilt angeläget föreskriva att kraven på finansieringsförslag inte skall gälla viss kommittés verksamhet. Det kan t. ex. gälla en utredning på handikappområdet. Regeringen har också möjlighet att i budgetarbetet göra erforderliga omdispositioner för att tillgodose angelägna reformbehov. Så har också gjorts i årets budgetförslag, där förhållandevis stora resursför stärkningar och reformer inom handikappområdet blivit möjliga genom bl.