bet · G901TU16 · 1985-12-31 00:00:00 — om Telekommunikationer (prop. 1985/86:100 bil. Ibetänkandet behandlas och tillstyrks fill en början förslagen i proposifionen.De innebär bl. a. att investerar mellan 5 och 6miljarder kronor i telenätet samt att () överförs till bolagsform . Vidare behandlas fleramotionsyrkanden. - verksamhetsformer avseende ,myndighetsuppgifterna och den konkurrensutsatta verksamheten - kabel-TV- och övriga nätutbyggnadsverksamhet Motionsyrkandena avservidare telekommunikationer för döva och hörselskadade, telefonkatalogernasutformning samt trådlösa telefoner. Samtliga motionsyrkanden avstyrks ellerföreslås bli lämnade utan åtgärd. Till betänkandet är fogat 12 reservationeroch 1 särskilt yttrande. Regeringenföreslår i proposition 1985/86:100 bilaga 8 ()under avsnitt H. Telekommunikafioner (s. 138-153) att 1. godkänner vad som förordas i proposifionen ominriktningen och omfattningen av verksamhet och investeringar underperioden 1 juli 1986-31 december 1989 och bemyndigar regeringen att besluta omavvikelser därifrån, 2. godkänner att verksamhet skall inriktaspå de soliditets-, räntabilitets-, prisnivå- och servicemål som förordas iproposifionen för , 1 1985/86. 3. fillFörsvarsinvesteringar vid för /87 anvisar TU1985/86:16 ett reservationsanslag på , 4. bemyndigarregeringen att medge att överförs till bolagsformden på det sätt som förordas i propositionen. 1985/86:T206 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen avslår regeringens förslag att medge ombildning av televerketsindusfridivision till bolag. 1985/86:T211 av m.fl. (c) vari yrkas, såvittnu är i fräga (yrkandena 11 13), 11. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i mofionen anförs om upphävande av televerketsmonopol på teleutrustning, 12. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i mofionen anförs om provningsverksamhet ochtypgodkännande av telepro-dukter, 13. att beslutar om en sådan,uppskrivning av statskapital att inleveranserna till statsbudgetenblir ytterligare 300 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit. 1985/86:T214 av () vari yrkas attriksdagen beslutar uttala sig för att postnumren tillförs abonnenternasadresser i telefonkatalogen. 1985/86:T216 av och (båda fp)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförs om reglerbar ljudförstärkare till telefon. 1985/86:T224 av m. fl. (c) vari yrkas aftriksdagen beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i mofion1985/86:A405 anförs om att i sin utvecklingsverksamhet underordnarsig regionalpolifiska mål. 1985/86:T233 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen uttalar sig för eft tvådelat faxesysfem med en lokaltaxa och enrikstaxa, enhetlig för hela riket. 1985/86:T234 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i mofionen anförs beträffandefiberoptiskt linjenät mellan och . 1985/86:T245 av () vari yrkas aff riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs rörandeslopande av viss tidsbegränsning för lokalsamtal. 1985/86:T246 av () och () vari yrkas att hos regeringen begär sådana initiativ att samtligaabonnenter inom återfinns i någon av länefs katalogdelar. 1985/86:T247av m. fl. (fp) vari yrkas JU 1985/86:16 1. aft riksdagenbeslutar uttala att monopolsfällning begränsas på sådant sätt attmyndighetsfunktion och affärsverksamhet skiljs, 2. att riksdagenhos regeringen begär en utredning om överföring av den konkurrensutsatta delenav verksamhetsområde till ett eller flera fristående bolag, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om avskaffandeav monopolet på modem med högre hasfigheter, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om avskaffandeav monopolet på abonnentväxlar, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs omutbyggnadstakten för bredbandsnät, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i mofionen sägs om forskninginom teleområdet, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om bättreservice till allmänheten. 1985/86:T259 av m. fl. (vpk) vari yrkas 1. aft riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om ettmedieråd och dess sammansättning och kompetens, 2. aft riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs omkabel-TV-utbyggnaden, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs omteleverkets uppgift ur regional, kulturell och socialpolitisk synpunkt. 1985/86:T273 av m. fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i mofionen anförs omsnara förbättringar och utbyggnader av telenätet i norra , samt attregler gällande teletaxor ses över så att alla invånare i en kommun ges sammatelekostnader var de än bor i kommunen. 1985/86:T277 av () vari yrkas attriksdagen begär att regeringen vidtar åtgärder som för med sig att postnummer-och telefonkatalogerna slås ihop. 1985/86:T278 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs ombehovet av ett åtgärdsprogram för län för utveckling av tele- ochdatatekniken. 1985/86:T297 av () och () vari yrkas au beslutar att som sin mening ge regeringen fillkänna vad sorn i motionen anförs om teletaxorna för . 1985/86:T303 av m. fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar aft med beaktande av vad som i motionen anförs helt upphävateleverkefs monopol på telefonapparater, abonnentväxlar och höghastighefsmodem, 2. aft riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att godkännande- funktionenför teleprodukter skall förläggas till myndighet utanför tele- TU1985/86:16 verket, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om denkonkurrensutsatta verksamheten inom , 4. att riksdagenbeslutar att skall överföras till aktiebolag , 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om attteleverket skall öka sina investeringar i nätet med ytterligare 400 milj. kr.per år 1986/87 och 1987/88. 1985/86:T321 av m. fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i mofionenanförs om ett sammanbundet telenät i Mittnordenområdet. 1985/86:T323 av m.fl. (s) vari yrkas 1. aft riksdagenhos regeringen anhåller om åtgärder i syfte att utveckla telekommunikationernai i enlighet med vad som anförs i mofionen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om behovet avett decentraliserat beslutsfattande inom . 1985/86:T378 av () vari yrkas aftriksdagen uttalar sig för att trådlösa telefoner inte längre skall omges avhårda restriktioner. 1985/86:T379 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs omteletaxor vid texttelefonsamtal m.m. 1985/86:T380 av och (båda m) vari yrkas att hos regeringen begär att får iuppdrag att lägga förslag hur den nya tekniken för direktsamtal mellandöva och hörande skall utnyttjas. 1985/86:T395 av m. fl. (fp) vari yrkas,såvitt nu är i fråga (yrkande 4), att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motion 1985/86:Fi219 (fp) anförs om höjt avkastningskravför . 1985/86:T397 av m. fl. (fp) vari yrkas,såvitt nu är i fråga (yrkande 2), att hos regeringen begär förslag omutjämnade feletaxor för rikssamtal i enlighet med riktlinjer i mofion 1985/86:A473 (fp). 1985/86:T424 av m.fl. (m) vari yrkas, såvittnu är i fråga (yrkandena ), 14. att som sin mening gerregeringen fill känna vad som i motionen anförs om att bör öka sinainvesteringar i telenätet med 500 milj. kr. 1986/87 och 1987/88, påsådant sätt som i motionen föreslås, 15. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i mofionen anförs om televerketsmyndighetsutövande verksamhet, 16. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om televerketskonkurrensutsatta verksamhet. 17. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i /86:16 motionen anförs om ett avskaffande av televerketsmonopol på leverans av den första telefonen vid öppnande av ett nyttteleabonnemang samt vad som anförs om abonnentväxlar samt höghastighetsmodem. 1985/86:T434 av och (båda c) vari yrkas att rikdagen som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motion 1985/86:Kr342 (c) anförs om behovet av en utbyggnad av texttelefonförmedlingen. 1985/86: A467 av och (bådac) vari yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 7 och 8), 7. att riksdagenbeslutar om enhetlig teledatakommunikationstaxa för hela landet, 8. att riksdagenfattar beslut om enhetliga telefonavgifter för hela landet. 1985/86: A487 av och (båda c)vari yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 9), att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om behovet av översyn ochförbättringar av telekommunikationsnätet i . skall fillgodose samhällets och enskildas behovav säkra telekommunikationer till låg kostnad och med god kvalitet.Verksamheten skall drivas enligt affärsmässiga principer med krav påtillfredsställande lönsamhet. Kostnaderna skall sålunda täckas med intäkterfrån dem som utnyttjar verkets tjänster. Verksamhetsområdet inkluderar teleanknutnainformationssystem för ljud, text, data och bild. Häri inräknas ocksåljudradio- och TV-distribution. Tjänster och produkter inom områdettalkommunikation utgör den naturliga basen för verksamheten. Den tekniskautvecklingen medför att den traditionella gränsen mellan telekommunikationeroch andra teleanknutna informationssystem gradvis minskar i betydelse. Dettainnebär att tyngdpunkten i verksamheten successivt förskjuts i riktning motsammansatta informationssystem där tal, data, text och bild integreras(telematik). har ett övergripande ansvar för telekommunikationernai . Detta innebär ett sammanhållet systemansvar oavsett vilket företagsom tillhandahåller ,den enskilda komponenten eller utrustningen.Televerkskoncernen har en bred verksamhet inkl. egen produktion i syfte attvidmakthålla en nationell kontroll över telekommunikationsnätet. Verket hardock infe något legalt monopol på att bygga och fillhandahålla ett nationellttelenät. Monopolområdet i fråga om anslutning av utrustning till det allmännatelenätet omfattar numera i huvudsak endast abonnentväxlar och vissanslutningsutrustning för datakommunikation med höga överfö-ringshastigheter,s. (I ett modem, förkortning för wodulator- demodulator,omvandlas digitala signaler (data) fill tonsignaler, lämpade för överföring påt. ex. telefonnätet; på mottagarsidan sker den omvända omvandlingen.) Sådanverksamhet i fråga om produkter och tjänstersom faller utanför monopolområdet - den konkurrensutsatta /86:16verksamheten - skall särredovisas och ge vinst. Mot bakgrund av data- och teleteknikens snabba utvecklinghar - genom successiva riksdagsbeslut - fått ökadekonomisk handlingsfrihet och bättre möjligheter att handla marknadsmässigt. Detraditionella anslagsframställningarna har ersatts av rullande treårsplaner,avsedda att ge statsmakterna ett bättre underlag än fidigare för en övergripandestyrning av televerkskoncernens verksamhet. I ett treårsperspektiv belysessåledes prognostiserad efterfrågan på verkets produkter och tjänster, planeradeinvesteringsvolymer samt de finansiella konsekvenserna i fråga om kapitalbehov,finansieringskällor, soliditet, räntabilitet, taxenivå och resultat. Vidareredovisas servicenivåer, produktivitetsutveckling samt strategin för denpågående moderniseringen och utbyggnaden av telenätet. Inriktningen och omfattningen av verksamhetoch investeringar Av treårsplan för 1986-1989, som i sammandragåterges i propositionen, framgår att kommer mellan 5 och 6miljarder kronor att investeras i telenät. Investeringarna syftar tillatt dels öka kapaciteten i nätet, dels ersätta föråldrade och förslitna delarav det befinfiiga nätet. Av ekonomiska skäl görs investeringarna ilångdistansnätet i allt större utsträckning med digital teknik. Fr. o. m. år1987 får som första land i världen ett sammanhängande digitalt telenätsom för kunder med digitala växlar möjliggör abonnemang på tjänster med en överföringshastighetpå upp till 64 kbit/s., dvs. 64 000 s. k. binära siffror . Av planen framgår vidare att teletrafiken ökade totalt medca under /85. En fortsatt kraffig ökning väntas under denärmaste åren, särskilt för ohka former av datakommunikafion. De planeradeinvesteringarna i ny kapacitet är enligt verket absolut nödvändiga för attsäkra en acceptabel framkomlighet i telenätet. Tendensen för utvecklingen inomsamthga nät går mot överföring med datorstyrda digitala system, som har en storpotential för kapacitetsutbyggnad och en gynnsam kostnadsutveckling. Härigenommöjliggörs ett tjänsteintegrerat digitalt nät, ISDN, som innebär att kunden hartillträde fill samtliga tjänster - ljud, text, bild och data - via en enda anslutningsom kan utnyttjas för flera funktioner . Det integrerade nätet förinformationsöverföring i olika former kommer att marknadsföras under namnetTelematiknätet. Enligt föredragande departementschefen är det angelägetatt i nuvarande period av ytterst snabb och delvis oförutseddefterfrågeökning får möjlighet att med bl. a. investeringar fillgodoseefterfrågan och lösa nuvarande framkomlighetsproblem under högtrafikfid så attinte nättjänsternas kvalitet försämras. Telenätet måste dimensioneras så attdet har kapacitet att klara trafiktopparna med en mycket liten andel avvisadeanrop. Om den nya tekniken tas till vara på rätt sätt kommer verket att kunnaerbjuda en mångfald nya och avancerade teletjänster till fördel för företag ochhushåll. Sverigekommer då att kunna behålla sin ställning som ett föregångsland på TU1985/86:16 teleområdet. Föredraganden anser att den av föreslagnaomfattningen av investeringarna, som är betydligt större än i föregåendetreårsplan, bör godkännas även för den kommande treårsperioden liksominriktningen av investeringarna. Vidare bör bemyndiga regeringen attbesluta om mindre avvikelser. Investeringarnas omfattning, i löpande priser, ochinriktning framgår av följande tabell. investeringar i löpande priser (Milj. kr) I mofion T303 (m) framhålls attteleverkets faktiska monopol på telenätet har resulterat i att investeringar ivissa delar av landet eftersatts med försämrad framkomlighet som följd. Verketbör enligt motionärerna koncentrera sin verksamhet på att vidmakthålla ochutveckla ett väl fungerande nät. Investeringarna i nätet bör därför öka medytterligare 400 milj. kr. under budgetåren 1986/87 och 1987/88. Liknande synpunkter anförs i motion T424 (m), men enligtden mofionen bör investeringarna i nätet för de två budgetåren i fråga öka med500 milj. kr. Den sålunda föreslagna ökningen av investeringsvolymenbör enhgt motionärerna finansieras genom ökad upplåning eller genom minskadsoliditet. I mofion T323 (s) yrkas aft hos regeringenanhåller om åtgärder i syfte att utveckla telekommunikationerna i Jämtlandslän. Mofionärerna framhåller aft man på tre orter i har skapatdatastugor/ telekommunikafionscentraler. Dessa centraler avses upplåtas tillföretagare som behöver använda sig av telefax, teletex och andra teletjänster.För att detta skall fungera - betonar motionärerna - krävs dock investeringar itelenätet i snabbare takt än nuvarande investeringsplaner visar. Utskottetvill med anledning av samtliga dessa mofionsyrkanden fästa /86:16uppmärksamheten på vad som sägs i propositionen om att brist på teknisktkvalificerad personal bedöms utgöra en riskfaktor för planeradesatsning på nätutbyggnad och kvalitetshöjning. Det är med andra ord förnärvarande i viss mån osäkert om feleverket har fillräckliga personalresurserför att genomföra sina planer ens inom den av verket självt föreslagnainvesteringsramen. Utskottet kan mot den bakgrunden inte förorda ytterligareökade investeringar som ju dessutom - om de lånefinansieras i enhghet medönskemålet i motion T424 (m) - skulle gå ut över soliditetsmål. pågår för övrigt - enligt vad utskottet erfarit -en omfattandenätutbyggnad. Utskoftet finner, liksom föredraganden, de av feleverketföreslagna investeringarna angelägna och förutsätter att de satsningar under1985/86 som aviseras i propositionen på att öka personalresurserna och på attutnyttja nya ADB-stödda planerings- och samordningshjälpmedel kommer att geavsett resultat. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet attteleverkets investeringar får den inriktning och omfattning för den kommandeplaneringsperioden som förordas i propositionen och avstyrker samtligamotionsyrkanden. Vidare tillstyrks att regeringen bemyndigas besluta ommindre avvikelser från den i propositionen angivna inriktningen ochomfattningen av investeringarna. Vad föredraganden anfört om inriktningen och omfattningenav verksamhet har inte givit utskottet anledning till erinran. Regeringensförslag i denna del tillstyrks följaktligen. Kvaliteten på service mäts enligtföredraganden främst i nätets framkomlighet och tillförlitlighet samt ileveranstider och underhåll för ansluten utrustning. Kostnad, pris och kvalitethänger ihop. Verket eftersträvar därför inte under alla förhållanden högstamöjliga service utan en sådan kombination av service och pris somtillfredsställer kundernas önskemål. Den genomsnittliga framkomligheten harminskat obetydligt men i besvärande grad under viss bråd tid.Verket har därför nu höjt ambitionen i fråga om framkomligheten från . Föredraganden fillstyrker ambifionshöjningen och betonar vikten av att deframkomlighetsproblem som finns på sina håll under vissa tider löses. Servicemålen för terminalmarknaden avser - fortsätterföredraganden -leveransfid, leveransprecision och snabbhet i reparation ochunderhåll. Leveransfiden för ett telefonabonnemang är ,vilket överensstämmer med verkets mål. Leveranspreeision bedöms av verket somviktigare än leveranssnabbhet, då det gäller företagskunder. Under budgetåret1984/85 kom av leveranserna , vilket var något under målet på '.Under samma fid utfördes underhåll och reparationer i stort sett med avseddsnabbhet. I motionT247 (fp) framhålls att abonnentservicen i flera avseenden har blivit JU1985/86:16 sämre påsenare tid. Nätet uppvisar enligt mofionärerna brister som leder till störrerisk för felkopplingar och längre väntetider. servicenoch förbättra det allmänna telefonnätet begränsas emellertid av verketssatsningar på andra områden, där man bedriver affärsverksamhet i en iprincip öppen konkurrens. Motionärerna understryker att servicen I likhet med föredraganden och motionärerna finnerutskottet det angeläget att de svåraste framkomlighetsproblemen löses. Så synesockså kunna bli fallet genom den höjda investeringsvolymen, som isin tur bidrartill aft möjliggöra den förordade höjningen av ambitionsnivån i fråga omframkomligheten. Utskottet tillstyrker att denna höjs till . En ytterligarehöjning av nivån synes dock infe ekonomiskt rimlig. Servicemåleni övrigt är enligt utskottets mening godtagbara. Av det anförda följer att regeringens förslag, såvitt nuär i fråga, tillstyrks, medan motion T247 (fp) i motsvarande del avstyrks. Televerkets prisnivå-, sohditets- och räntabilitetsmål Enligt föredraganden har telefontaxorna sett över enlängre period utvecklats betydligt långsammare än konsumentprisindex, tillföljd bl. a. av en hög produktivitetsutveckling. Vid en internationelljämförelse ligger telefontaxorna på en mycket låg nivå. En fortsatt snabbproduktivitetsutveckling förutses i televerkefs treårsplan för 1986-1989, men inuvarande situation med mycket stora investeringar och krav på högsjälvfinansieringsgrad kommer verkets priser att behöva höjas något mer äntidigare och ungefär i takt med konsumentprisindex. Med en lägre ökningstaktför telepriserna skulle räntabilitet och soliditet bli lidande. Den av verketföreslagna utvecklingen av prisnivån bör därför enligtföredraganden kunna accepteras. Soliditeten definieras i propositionen som televerketsegna kapital vid slutet av ett budgetår i relation till totalkapitalet. En högsoliditet innebär att verksamheten är mindre beroende av förändringar iupplåningsmöjligheter och räntor över vilka verket inte har kontroll. Med enhög soliditet har verket också bättre möjligheter att mötaresultatförsämringar. En hög soliditet bör därför - betonar föredraganden -eftersträvas. Värdet härav bör dock vägas mot värdet av hög service i nätet, endämpad prisutveckling och en utjämning av priserna över tiden. Med hänsyn tillteleverkets nuvarande ekonomi, efterfrågebilden och den gynnsamma tekniskautvecklingen torde verket långsiktigt ha en sådan ekonomisk styrka att en vissnedgång i soliditeten tillfälligt bör kunna accepteras. Soliditeten beräknasefter en botten på åter stiga. Den är i förhållande till vad som gällerför andra företag mycket hög. Enligt föredraganden bör verket inrikta sinplanering på att soliditeten för televerkskoncernen långsiktigt bör vara över65 %. Vid tillfälliga investeringsfoppar bör soliditeten kunna sänkas. I vad gäller räntabiliteten framgår det av proposifionenatt under /85 inte klarade det av riksdagenfastställda målet på realt, som gäller allt kapital som används i verket.Nominellt klarades 1 * 1985/86.15 saml. avkastningskravet,men till följd av aft inflationen blev högre än beräknat /86:16 blev denreala avkastningen negativ, - . Inte heller under innevarande budgetårberäknas verket klara avkastningskravet, men fr. o. m. , dåen taxehöjning per fått sin fulla effekt, bör det dock kunnauppfyllas. För återstoden av planeringsperioden räknar verket med att kunnauppnå en högre avkastning än realt på eget kapital. Det sker bl. a. genomatt prishöjningarna följer med konsumentprisindex. Därigenom skallavkastningskravet, sett över , kunna uppfyllas. Vad föredraganden sålunda anfört om prisnivå-, soliditets-och räntabilitetsmål för har inte givif utskottet anledning tillerinran eller särskilt uttalande. Propositionens förslag i motsvarande delartillstyrks . 1 mofion T211 (c) yrkas att beslutar om en sådanuppskrivning av statskapital att inleveranserna fill statsbudgetenökar med 300 milj. kr. I motion T395 (fp) förordas att avkastningskravet förteleverket höjs så att inleveranserna fill statsbudgeten ökar med ca 200 milj.kr. Utskottet vill med anledning av dessa motionsyrkandenerinra om beslut (prop. 1983/84:100 bil. 8, , rskr. 249) attdeb omvandla statskapital per till ettamorteringsfritt statslån att redovisas som en långfrisfig skuld i verketsräkenskaper och med en ränta som är lika med statens utlåningsränta, dels bildaett nytt fast statskapital genom en uppvärdering av vissa av televerketsfasfigheter med 1 760 milj. kr. Statens krav på överskott skulle baseras pådetta nya statskapital. Räntesatsen sattes fill statens avkastningsränta. Enökning av inleveranserna till statsbudgeten, på sätt som mofionärerna föreslår,skulle försämra verkets likviditet och soliditet och innebära attteleabonnenterna genom höjda taxor belastas med kostnader som verket intesjälvt kan påverka eller förutse. Utskottet är för sin del inte berett attförorda sådana kostnadsökningar och avstyrker därför motionsyrkandena. Utskottettillstyrker regeringens förslag aft till Försvarsinvesfe-ringar vidfeleverket för nästa budgetår anvisar ett förslagsanslag på 12 milj. kr. industriverksamhet () bedrivs dels inomverket i industridivisionen, dels i det av staten via Teleinvest helägdaTeleindustrier AB med dotterbolag. Industriverksamheten omfattar sålunda förnärvarande både televerksanställda och anställda i aktiebolag. I propositionen lämnas en redogörelse för resultatet avöverläggningar /86:16 mellan ledningen för och berörda fackligaorganisafioner. Parterna har enats om vissa nödvändiga förändringar iförutsättningarna för verksamhet, men delar inteteleverkets uppfattning att snabbaste vägen aft uppnå dessa förutsättningar äratt hela verksamhet bedrivs i bolagsform. Förbundet anser atterforderliga åtgärder kan genomföras utan att verksamhetsformen förändras.Statstjänstemanna-förbundet har framfört att man inte stödjer en bolagsbildningmed mindre de viktigaste frågorna i anställningsvillkoren blir fillfredsställandelösta.