bet · G901KrU21 · 1985-12-31 00:00:00 — I överensstämmelse med vad motionären bakom motion Kr333framhåller är textning på svenska av många program på invandrarspråk ägnad attförbättra förståelsen hos den svenska befolkningen för invandrarna och ökakunskapen om deras hemländer. Program för invandrare textas också av SverigesTelevision i stor utsträckning. Detta gäller dock inte bl.a. vissanyhetssammanfattningar, som tidigare sänts på svenska. Av pedagogiska skältextas inte vissa barnprogram. Då det gäller frågan om en utökad textning på svenska ärdetta i första hand en resursfråga. En lagstiftning på området kan därför intekomma i fråga. Med hänvisning till det anförda och till programföretagenssjälvständighet avstyrks motionerna. De flesta invandrarna till vårt land kommer från Finland.Många av dem är endast finskspråkiga, då de kommer till . Ipropositionen framhålls att den finskspråkiga gruppens rätt till programservicei radio och TV måste anses ha en delvis annan karaktär än övrigainvandrargrupper med hänsyn till såväl de historiska banden mellan ochFinland som gruppens storlek. Utskottet vill i detta sammanhang också erinra omden nordiska språkkonventionen, det nordiska avtalet om kulturellt samarbetesamt överenskommelsen om gemensam nordisk arbetsmarknad. Utskottet finner även skäl framhålla att i den mån programpå finska textas till svenska, detta är ägnat att öka kännedomen hos densvenska befolkningen om och finska förhållanden liksom att förbättraförståelsen mellan svenskarna och de finska invandrarna. Motsvarande gäller,som påpekats ovan, även textning till svenska av program på andra språk änfinska, men särskild hänsyn måste tas till angelägenheten av att främjaförståelsen mellan de nordiska länderna. har en omfattande programverksamhet påfinska språket. I motion 1984/85:2490 (fp) tas upp situationen för de mångaFinlandssvenskar som inte förstår finska. Motionärerna anser att detfinskspråkiga nyhetsprogrammet , som sänds i och sominnehåller värdefull information om bl. a. arbetsmarknaden i , börtextas på svenska. Motionärerna framhåller vidare bl. a. att nyhetsprogrammenfrån har särskild betydelse före allmänna val. Motionärerna framhålleratt finländska invandrare som kommer från samma nordiska grannland givetvisskall ha tillgång till sitt hemlands information och hemkultur på lika villkoroberoende av modersmål. De vill dels ha en ökad textning på svenska i TV, delssändningar även på svenska av finskspråkiga nyhetsprogram i radio. Enligt vad utskottet inhämtat textas alla TV-program påfinska fill svenska med undantag av dels den i motionen nämnda veckoöversiktensamt valvakor, dels av pedagogiska skäl vissa barnprogram. Enligt utskottets mening får det med hänsyn tillprogramföretagens självständighet och med beaktande av moderbolagets samordningsskyl dighet ankomma på att avgöra om det finns resurser för en 28 ökadtextning i TV. Enligt det ovan sagda synes veckoöversikten i första hand KrU 1985/86:21 kunnakomma i fråga, om resurser för en ökad textning kan ställas till förfogande.Då det gäller radioprogram torde det, såvitt utskottet kan bedöma,vara större svårigheter att få till stånd en ökad information till Finlandssvenskarna,eftersom det krävs särskilda sändningar. krav intebara på ekonomiska resurser utan också på sändningstid. dennafråga får avgöras av . Motionen avstyrks således. I de avtal mellan staten och programbolagen inom som löper ut vid kommande halvårsskifte föreskrivs bl. a. attbolagen skall ta särskild hänsyn fill olika grupper av handikappade. Detföreslås i propositionen att programföretagen i avtalen inför nästaavtalsperiod bör få motsvarande förpliktelser. Vidare bör moderbolaget få ettsamordningsansvar, som bl. a. innebär att programverksamheten om och för olikagrupper av handikappade bör bedömas som en helhet med beaktande av de olikamediernas möjligheter. Detta bör framgå av de avtal staten sluter medprogrambolagen angående programutbudet, anförs det i propositionen. Under innevarande avtalsperiod har insatser gjorts avSveriges Radio för att bl. a. programverksamheten skall bli mera tillgänglig för handikappade. Den utförliga redovisning som finns i propositionen (s. 4546) visar att det bl. a. av de handikappades egna organisationer framställts krav som innebär att programföretagen skall göra fortsatta insatser av betydande omfattning för att anpassa programutbudet till handikappades behov. I motioner och vid ' uppvaktninghos utskottet har krav med samma inriktning framförts. Förutom för synskadadesamt döva och hörselskadade har behovet av programanpassning förbegåvningshandikappade understrukits. Två av motionerna innehåller yrkanden av övergripandenatur, nämligen 1984/85:1303 (s) och 1985/86:369 (s), medan nio motioner avserkonkreta förslag om främst ökad textning av TV-program och teckenspråkstolkningi TV. I den ovan nämnda motionen 1984/85:1303 framhålls att enav utgångs punkterna för de nya avtalen måste vara att alla medborgare så långt möjligt skall kunna ta del av etermediernas utbud och att det därför är angeläget att ett antal i motionen preciserade förslag beaktas i avtalen. I fråga om det närmare innehållet i förslagen som avser bl. a. insatser för de synskadade - hänvisar utskottet till motionen. I den andra motionen av övergripande natur, 1985/86:369, riktas kritik mot propositionen. Sammanfattningsvis menar motionären i här aktuellt avseende (yrkande 1) att de krav som enligt propositionen kommer att ställas på inte är tillräckligt höga och att det är nödvändigt att i de nya avtalen göra mera långtgående preciseringar i fråga om anpassning av programutbudet till olika handikapp gruppers behov än vad som föreslagits i propositionen. bör slå fast att vid avtalsperiodens slut vissa grundläggande krav skall vara uppfyllda. Kraven gäller bl.a. program på teckenspråk, ökad textning, programin formation till synskadade och särskilda program för begåvningshandikappa de. I övrigt hänvisar utskottet till motionen. Programföretagen inom bör enligtutskottets KrU 1985/86:21 mening i enlighet med vad som föreslås av regeringenäven under nästa avtalsperiod ha särskilda förpliktelser i fråga omhandikappade. Utskottet kan däremot inte biträda förslaget i motion 1985/86:369i här aktuell del, vilket förslag innebär att regleringen av dessaförpliktelser skulle ske på annat sätt än i fråga om annan programverksamhet.Åven då det gäller insatser för handikappade måste nämligen den för SverigesRadio-verksamheten centrala principen om programbolagens självständighet dådet gäller programverksamheten gälla (se ovan s. 27). Utskottet anser att den i propositionen valdaformuleringen för bolagets förpliktelser väl täcker de krav som från statenssida bör ställas på , då det gäller att göra programverksamhetentillgänglig för olika handikappgrupper. För samhällets insatser påhandikappområdet gäller grundsatserna om integration ochnormalisering. Enligt utskottets mening måste dessa grundsatser i tillämpligadelar vara vägledande även för i fråga om dessprogramverksamhet. Utskottet är medvetet om att även begränsade förbättringarför handikappade inom verksamhet kan vara mycketkostnadskrävande, men detta får inte hindra att fortsätter sinaansträngningar att öka tillgängligheten av programmen för olikahandikappgrupper. Hitintills har insatserna främst avsett synskadade samt dövaoch hörselskadade. Enligt vad utskottet inhämtat utreder taltidningskommittén,delvis i kontakt med programföretagen, frågan om programservice, i första handnyhetsservice, till begåvningshandikappade. Utskottet ansluter sig tillförslaget i propositionen att moderbolaget bör få ett samordningsansvar påhandikappområdet. I propositionen ges exempel på områden där samordning börkunna prövas. Detta gäller bl. a. insatserna för programinformation. Utskottetvill i detta sammanhang starkt understryka betydelsen av att, som förordas ipropositionen, moderbolaget i samband med de årliga anslagsframställningarnaredovisar en plan för insatser inom handikappområdet. Utskottet utgår från atten sådan plan görs fierårig. En plan av angivet slag kan enligt utskottetsmening få betydelse för inriktningen och omfattningen av insatserna även på detsättet att den kan åstadkomma en allmän debatt om dessa, bl.a. i , förhållandetill satsningar som gör på andra områden. Utskottet, som ianslutning till motioner i det följande något berör situationen då det gällervissa konkreta insatser för att öka tillgängligheten av radio och TV förhandikappade, avstyrker under hänvisning till det anförda motion 1984/85:1303och 1985/86:369 yrkande 1. Vid bedömningen beaktar utskottet också deninformation utskottet i det följande redovisar om bl. a. ökad TV-textning. I en rad motioner framställs mer eller mindre långtgåendekrav på ökad tillgänglighet till TV-program och text-TV för döva ochhörselskadade. Motionerna är följande, nämligen 1984/85:1809 (m), 1985/86:Kr261(m), 1985/86:Kr304 (s), 1985/86:Kr305 (m), 1985/86:Kr306 (m), 1985/86:Kr342(c), 1985/86:352 (c), 1985/86:366 (fp) och 1985/86:367 (s). Föredragande statsrådet anför att med hänsyn till attriksdagen fastslagit teckenspråkets ställning som dövas eget språk bör detenligt hans mening övervägas om inte detta motiverar särskild nyhetsservice påteckenspråk. Utskottet,som delar denna uppfattning, anser att två yrkanden i ämnet - i KrU1985/86:21 motion 1985/86:Kr305 och motion 1985/86:352 (yrkande 3) - intepåkallar någon åtgärd. I propositionen anges att avser att,så långt tillgängliga resurser tillåter, fortsätta den kraftiga utbyggnaden avprogramtextning och text-TV som syftar till att göra fler program tillgängligaför döva och hörselskadade. Utskottet har också inhämtat att det inom SverigesRadio pågår en omfattande studie av text-TV:s framtida utveckling, som kommeratt vara slutförd . a. söker man få fram en teknik, somskall möjliggöra en textsättning i TV med en snabbhet nära motsvarande den somfinns vid simultantolkning. Genom en kombination av denna teknik och dentextning som kan göras i förväg bedöms det som möjligt att, om tilldeladeresurser så medger, inom en inte alltför avlägsen framtid texta exempelvis enhalvtimmes nyhetsprogram av typ Rapport. Med hänsyn till det anförda och till programföretagenssjälvständighet avstyrker utskottet följande motioner, vilka syftar tilltextning av TV-program i större utsträckning än vad som sker, nämligenmotion 1984/85:1809 i motsvarande del. motion 1985/86:366 och motion 1985/86:367. I den ovan delvis behandlade motionen 1984/85:1809 och imotion 1985/86:Kr261 kritiseras det förhållandet att visst nyhetsprogram -. 18.00 i - inte textasiden utsträckning som tidigareutlovats och att textningen helt upphörde . Utskottet anser medhänsyn till programföretagens självständighet och till vad utskottet anfört idet föregående om ökad textning av TV-program att motionsyrkandena intepåkallar någon åtgärd. Enligt vad utskottet inhämtat kommerinformationsprogrammet Anslagstavlan att textas fr. o. m. vecka 34 . Medhänvisning härtill avstyrks motion 1985/86:Kr304. Två motioner, nämligen 1985/86:Kr306 och 1985/86:Kr342, ärenligt utskottets mening tillgodosedda, såvitt däri tas upp frågan omanvändande av text-TV i katastrofsituationer. Enligt vad utskottet inhämtatingår nämligen text-TV redan i den organisation har för krigs-och katastroflarm. Motionerna avstyrks således i motsvarande delar. I samma motioner tas också upp användningen av text-TV föruppgifter om vägförhållanden, trafikhinder och annan lokal och regionalinformation, som bör kunna spridas utan dröjsmål. Utskottet har i denna fråga inhämtat följande. Denpraktiska gränsen för text-TV:s omfattning är ca 250 sidor, vilket begränsar möjligheten att utnyttja utrymmet även för lokala och regionala uppgifter. Inom övervägs olika lösningar då det gäller att tillgodose behovet av lokal text-TV-information. Därvid diskuteras bl. a. möjligheterna att presen tera lokal information på ett sätt liknande det som sker i Aktuellt i fråga om distriktsvisa väderprognoser. Viss försöksverksamhet har bedrivits tillsam mans med SMHl, trafiksäkerhetsverket och , då det gäller väg- och trafikinformation. Med hänvisning till den lämnande redovisningen avstyr ker utskottet motionerna även i dessa delar (1985/86:Kr306 delvis och 1985/86:Kr342 yrkande I delvis). I motion 1985/86:Kr342 vill motionärerna att riksdagenskall uttala sig för KrU 1985/86:21 behovet av utbildning i TV iMun-hand-systemet - ett system för kommunikation med en döv eller hörselskadadperson. Utskottet avstyrker yrkandet (yrkande 2) med hänvisningtill programbolagens självständighet. I propositionen anförs att programbolagen liksom hittillsi avtalen med staten bör åta sig att bevaka och granska händelser ochutveckling på kulturlivets olika områden samt i samspel med det övrigakulturlivet stimulera och förmedla olika kulturaktiviteter. Åven övrigaförpliktelser av kulturpolitisk innebörd i nuvarande avtal bör gälla framöver.Samarbetet med filmbranschen bör fortsätta, anförs det i propositionen. En utförlig genomgång av vilka olika möjligheteretermedierna har att samarbeta med det övriga kulturlivet gjordes i 1978 årsproposition (s. 197-202). Härvid togs särskilt upp samarbetet medteaterinstitutionerna, frågan om etablering av en fast teaterensemble i TV,samarbetet med filmbranschen, TV:s betydelse för bildkonsten samt olika aspekterpå musikverksamheten i radio. I propositionen betonades etermediernas kulturansvarmer än vad som skett i tidigare riksdagsbeslut om rundradioverksamheten. Inför den förestående nya avtalsperioden konstaterarkulturutskottet att utvecklingen som nuvarande avtal gälltytterligare accentuerat behovet av ett omfattande samspel mellan SverigesRadio och kulturlivet. Som framhölls är det naturligtvis i första handgenom programutbudets betydelse för publiken som radio och TV spelar sinkulturpolitiska roll. Men också det direkta samspelet mellan programföretagenoch det övriga kulturlivet har stor betydelse. På många områden av kulturlivethar radio och TV en dominerande ställning och förfogar över unika personellaoch tekniska resurser. De sätt på vilka programföretagen väljer att utforma sinverksamhet och disponera sina resurser får därför stor betydelse förkulturlivet i övrigt. Ett ökat samspel mellan och kulturlivetbör, som framhålls i propositionen, kunna leda till att andelen svenska programökar. Från denna synpunkt är frilansmedverkan och produktionsutläggning viktig,lika väl som att och den svenska filmbranschen fortsättersitt samarbete. På ett område, nämligen då det gäller samarbetet mellanSveriges Radio och teaterinstitutionerna, har utvecklingen under den nu löpande avtalspe rioden inte varit sådan som man hade anledning räkna med . Utskottet är medvetet om att detta förhållande i viss mån kan bero på svårigheter av upphovsrättslig och avtalsmässig natur. Efter förslag i årets budgetproposition har anvisat 2,3 milj. kr. för att ge en möjlighet att i mer konkreta former arbeta vidare med samverkansprojekt rörande överföring av teaterföreställningar till TV (prop. 1985/86:100 bil. 10 s. 53 och 386, KrU 1985/86:18 p. 3, rskr. 1985/86:192). Vid beredningen av ärendet instämde utskottet i vad som anförts i 32 propositionenom att överföringen av scenföreställningar till TV-mediet kan KrU1985/86:21 ses somett viktigt led i strävandena att hävda de svenska programmens ställningi det samlade TV-utbudet som det ger möjlighet för många människoratt få del av det som framförs på landets scener. framhållaatt den i propositionen förordade insatsen för att vidga samarbetet mellanteatrarna och televisionen är av engångskaraktär. framhållaatt både regering och riksdag framhållit vikten av attteaterföreställningar televiseras (se KrU 1983/84:17 s. 24 och prop. 1984/85:100bil. 10 s. 90). Mot den ovan redovisade bakgrunden anser sig utskottetkunna utgå från att ägnar frågan om televisering avteaterföreställningar stor uppmärksamhet under den kommande avtalsperioden.Utskottet avstyrker med hänvisning härtill motion 1985/86:Kr318 (m) i vadmotionen syftar till att det mera uttryckligt än i löpande avtal skall framgåav det nya avtalet mellan staten och vilka krav som skallgälla i fråga om sådana televiseringar (yrkande 2). Att i det nya avtaletsärskilt uppmärksamma televiseringen skulle enligt utskottets mening vara enalltför långtgående detaljreglering som inte skulle ha sin motsvarighet påandra delar av kulturlivets område. Detta skulle vara fill nackdel med hänsyntill den avvägning som måste göra mellan olika sektorer avkulturlivet. Enligt propositionen bör det nya avtalet med moderbolagetinnehålla en föreskrift av innebörd att bolaget skall ha ett ansvar för attolika åtgärder för språkvård samordnas inom koncernen. Förslaget tillstyrks av utskottet. Inom riksradion finnsför närvarande en språkkonsult som också biträder de andra programbolagen. Detfår ankomma på moderbolaget att i samråd med programbolagen ta ställning tillbehovet av utbyggnad av resurserna på området. I ett tidigare avsnitt har utskottet behandlat frågan ometermediernas betydelse för språkvården (s. 18). Nordiskt radio- och TV-samarbete Den bedömningen görs i propositionen att bör svara för de svenska programmen i det planerade nordiskaradio- och TV-samarbetet med hjälp av (se ovan s. 21).Avtalen mellan staten och koncernens företag bör utformas så att detta kan ingåi företagens uppgifter. Utskottetansluter sig till den i propositionen gjorda bedömningen. Detföreslås inte någon ändring i hittillsvarande arbetsfördelning mellan 33 televerketoch vad gäller distribution och produk- 3 1985/86. tion avradio- och TV-program. KrU 1985/86:21 Det finns inte heller enligt utskottets mening skäl attaktualisera någon sådan ändring. Inte heller då det gäller ägarstruktur ochassociationsform skall det enligt propositionen ske någon ändring. Moderbolagetbör således liksom vara ett aktiebolag. Bolaget bör ägas av pressen(), näringslivet () och folkrörelserna (). Ingen ändring förutsättsi fråga om ägarnas befogenheter. Propositionen innehåller en utföriig redovisning förbakgrunden till bedömningen och skälet därför. Utskottet hänvisar till dennaredovisning (s. 52-54). Hittillsvarande gränsdragning mellan å ena sidan ledningoch å andra sidan löpande förvaltning inom programbolagen i bör upprätthållas även i fortsättningen, anförs det ipropositionen. Det innebär att det ankommer på styrelsen i de olika företagenatt leda verksamheten, medan de verkställande direktörerna skall svara för denlöpande förvaltningen. Beträffande bakgrunden till och skälen för bedömningenhänvisas till propositionen (s. 55). organiseras i form av en koncern bör enligt den bedömning som görs ipropositionen även under kommande avtalsperiod utgöra en koncern i form avaktiebolag. Dotterbolagen skall vara helt ägda av moderbolaget. Efter förslag radioproposition omvandladesdåvarande till en koncern med ett moderbolag och fyradotterbolag. Det föreslås inte någon ändring i detta hänseende i propositionen.Föredragande statsrådet uttalar att enligt hans uppfattning skulle en ny storomorganisation kunna verka förlamande på programverksamheten. Istället föreslår han vissa förändringar som syftar till att stärka moderbolagetgentemot dotterbolagen, huvudsakligen på det ekonomiska och administrativaområdet. Hans målsättning är att förslagen skall leda till att organisationenbättre kan anpassas till de förändringar som förväntas på radio- ochTV-området. Han gör i sammanhanget vissa principiella uttalanden om SverigesRadios integritet, om koncernens effektivitet och om den programmässigasjälvständigheten för dotterbolagen. Under den allmänna motionsfiden väcktes motion1984/85:2704 (m), vari bl.a. framställdes ett yrkande som syftade till att radio- och TV-verksamheten skulle drivas av självständiga programbolag utan moder- -,, bolag(yrkande 2). Utskottet konstaterar att motionsförslaget, efter deingående övervägan- KrU 1985/86:21 den som sedermera gjorts i frågan omSveriges Radios konstruktion, är aktuellt. Det föreslås i propositionen att moderbolaget iadministrativt och ekonomiskt hänseende bör ges en starkare ställning i detnya avtalet. Grundläggande därvidlag är att moderbolaget skall se till attverksamheten i koncernen som helhet bedrivs och utvecklas på ett rationelltsätt, och att de medel som står till förfogande används med iakttagande av godhushållning. I det föregående har i flera sammanhang berörts detförhållandet att propositionen med bibehållande av den nuvarandekoncernkonstrukfio-nen - syftar till alt stärka moderbolagets ställning.Utskottet har inte framfört några invändningar häremot. I avsnittet Moderbolagetsbefogenheter (prop. s. 5759) görs en rad preciseringar, där föredragandestatsrådet redovisar hur han ser på frågan om avgränsningen mellanmoderbolagets och programbolagens uppgifter. Utgångspunkten härvidlag är attdet övergripande ansvaret för rationell verksamhet och god hushållning böråvila moderbolaget. Utskottet sammanfattar - utan att fullständighet åsyftas -de gjorda preciseringarna i följande fjorton huvudpunkter. Moderbolagetskall följa medieutvecklingen. Moderbolagetskall svara för att den långsikfiga planeringen inom koncernen samordnas ochbedrivs från gemensamma utgångspunkter. Moderbolagetskall svara för att större investeringar föregås av samråd mellan koncernensbolag och ha det yttersta ansvaret för att möjligheterna fill gemensamtutnyttjande tas till vara. Moderbolagetskall svara för analys av koncernens ekonomi, m. m. och ingeanslagsframställning för koncernen med bifogande av programbolagensanslagsframställningar. Moderbolagetskall besluta om en gemensam personalpolitik och om kollektivavtal beträffandelöner och anställningsvillkor för koncernens personal. Moderbolagetskall ha ansvar för huvudavtal med rättighetshavarorga-nisationer i de fallavtalen direkt eller indirekt berör verksamheten i mer än ett bolag. Moderbolagetskall besluta om koncernens representation i arbetsgivarorganisation och andraexterna samarbetsorganisationer - svenska och internationella - samt omställningstaganden i principiellt eller ekonomiskt viktiga frågor inom dessa. Moderbolagetskall samordna kontakterna med . Moderbolagetskall - efter en viss övergångsperiod - få fullt ansvar för lokalförsörjningenoch därmed sammanhängande frågor (redovisas på s. 73-74 i prop. Moderbolaget skall besluta omfördelning och placering av sändningstid om programföretagen inte själva kanenas. Moderbolaget skall besluta omberedskapsplaneringen. Moderbolaget skall fördela avstaten tilldelade medel mellan företagen 35 i koncernen. Moderbolaget skall utse ordförandeoch merparten av övriga ledamö- KrU 1985/86:21 ter i styrelsen för vart ochett av dotterbolagen. Moderbolaget skall ha ett visst,noga preciserat programpolitiskt bevaknings- och samordningsansvar (se prop. Utskottet föreslår att godkänner regeringensförslag att moderbolaget skall ha ett ansvar för att verksamheten i helaSveriges Radiokoncernen bedrivs rationellt och med beaktande av godhushållning. Som närmare redovisas i ett senare avsnitt (s. 46) ärutskottet inte berett förorda att det skall träffas endast ett avtal rörandeSveriges Radiokoncernens verksamhet. Med denna utgångspunkt anser utskottetatt det inte är lämpligt att ge moderbolaget ännu större befogenheter än vadregeringen föreslagit. Motion 1985/86:358 (vpk) avstyrks därför i motsvarandedel (yrkande 1 delvis). Utskottet kan ansluta sig till de preciseringar rörandemoderbolagets befogenheter som sammanfattats ovan. Beträffandemedieutvecklingen (p. 1 ovan) vill utskottet framhålla att, som följer av vadsom anförs i propositionen, det också ankommer på dotterbolagen - i första handSveriges Television och Riksradio - att skaffa information och kunskapom utvecklingen. Lokal och regional indelning föreslås i propositionen godkänna följandebeträffande lokala och regionala organisation: Programbolagen bör till skillnad från vad som är falletfå bestämma om regional och lokal indelning av organisationen för riks- ochlokalradion, televisionen samt utbildningsradion.