bet · G901SfU20 · 1985-12-31 00:00:00 — Inom ramen förlagstiftningen har kommunerna och landstingen frihet att själva organiserasina åtgärder för invandrare efter de lokala förutsättningarna. Statsrådet seri propositionen positivt på att det blivit vanligt medkommunala invandrarpolitiska program som kan vara av stor betydelse när deinvandrarpolitiska målen skall omsättas i praktiken. Eftersom behoven avhandlingsprogram växlar bör det, liksom , ankomma på varje kommun attmed utgångspunkt i kommunernas egna förutsättningar bedöma om det är lämpligtatt upprätta särskilda invandrarpolitiska program. I propositionen framhålls att ansvaret för att invandrarefår samhällsinforma tion som är likvärdig med den som ges till andra grupper liksom bör ligga på staten, landstingen och kommunerna. Genom det nya systemet för mottagning av flyktingar som gäller fr. o. m. kommer kommunerna att 10 svara fören större del av den grundläggande samhällsinformation som bör sfU1985/86'20 ges till alla invandrare och så långt möjligt på deras eget språk.Varje fackmyndighet bör som ha ansvar för information inom sittområde, och statens invandrarverk ett samordningsansvar. Föredragande statsrådet betonar särskilt vikten av attallmänheten får saklig information om invandringen och invandrare och erinrarom att SlV:s medel för informationsinsatser för /87 räknats uppmed nära 1,3 milj. kr. Hon erinrar också om att folkrörelserna i dettasammanhang spelar en alltmer betydelsefull roll och att invandrarverket sedanflera år har möjlighet att genom projektbidrag stödja olika organisationersverksamhet i syfte att skapa samverkan mellan invandrare och svenskar. Vidarekan de särskilda bidrag som kan utgå till kommuner och som väsentligt ökats förnästa budgetår användas för att stimulera olika samverkansprojekt mellankommuner och folkrörelser. Slutligen har för nästa budgetår 1 milj. kr. avsattstill regeringens förfogande för opinionspåverkande verksamhet i flyktingfrågorm. 1 mofion 1984/85:2307 av m. fl. (c)yrkande 1 begärs att myndigheternas informationsansvar gentemotinvandrargrupperna klarare lastslås genom en ny förordning. Som ovan nämnts har regeringen för avsikt att omarbeta1976 års förordning om statliga myndigheters ansvar för åtgärder förinvandrare. Utskottet förutsätter att regeringen i det sammanhanget särskiltöverväger frågan om hur myndigheternas ansvar för information närmare skallpreciseras. Någon åtgärd med anledning av motion 1984/85:2307 i nu behandladdel anser utskottet inte erforderlig. m. fl. begär i rrrotion 342 yrkande 6 attregeringen skall lägga fram förslag till ett nytt anslag för bekostande avinformationsinsatser inom folkrörelserna för att bemöta främlingsfientligaattityder. Som redovisats ovan har en kraftig ekonomisk satsningskett på informations- och opinionsbildningsområdet i syfte att ökakunskaperna och förståelsen hos allmänheten när det gäller invandrare ochinvandring. Tillgängliga medel för informationsinsatser kommer i storutsträckning att användas för samverkan centralt eller lokalt mellan offentligaorgan och olika folkrörelser. Utskottet finner mot denna bakgrund inte anledningföreslå något nytt anslag avsett enbart för informationsinsatser inomfolkrörelserna. I propositionen framhålls att invandrarnasarbetsmarknadssituation visar på flera mycket oroväckande tendenser och att arbetslösheten bland utländska medborgare är ungefär dubbelt så hög som i hela befolkningen. Statsrådet betonar att alla krafter måste mobiliseras för att hjälpa invandrar na in på arbetsmarknaden och för att förhindra en utslagning. Arbetsmark nadsverket (AMS) har inlett arbetet på ett handlingsprogram för invandrar- resp. flyktingfrågor. Statsrådet förordar, mot bakgrund av att nya kommuner tar emot invandrare, att AMS regelbundet gör en översyn av personalbehovet m.m. vid arbetsförmedlingar i invandrartäta områden. Vidare framhålls i propositionen att ett omlattandeutvecklingsarbete har fy 1985/86:20 inletts lör att finna lämpliga metoder attanpassa de arbetsmarknadspolitiska och utbildningspolitiska insatserna tillolika invandrargruppers behov. AMS har begärt att lå extra resurser förpersonal, tolkar, utbildningsinsatser m. m. i fem kommuner för att ordna enförsöksverksamhet. Statsrådet bedömer detta angeläget, och vissa medel kommeratt ställas till förfogande för ändamålet. Unga invandrares problem på arbetsmarknaden bör enligtstatsrådet ägnas särskild uppmärksamhet, liksom invandrarkvinnornas problem.Bidrag har beviljats till ett projekt som syftar till att stärkainvandrarflickors och invandrarkvinnors ställning. I årets budgetpropositionberäknas särskilda medel för jämställdhetsåtgärder, varvid invandrarkvinnornassituation särskilt kommer att beaktas vid fördelningen av dessa medel. 1 propositionen framhålls vidare att det är av största betydelseatt invandrares kunskaper och kompetens verkligen tillvaratas på svenskarbetsmarknad. Inom många områden bör kunskaper i andra språk än svenska kunnavara meriterande. Föredragande statsrådet erinrar också om att frågan omvärdering av utländsk högre utbildning i förhållande till utbildning inom detsvenska högskolesystemet har behandlats av universitets-och högskoleämbetet(UHÅ) i en rapport (1983:19). UHÅ har därefter bedrivit en försöksverksamhetoch ett stort antal s. k. ekvivalensbedömningar har gjorts av enskildaindividers utbildning i olika länders högskolesystem. Invandrarkvinnornas problem på arbetsrrrarknaden behandlasi motion 342 av m. fl. (yrkande 12 a). Motionärerna anför attsamhället kan stödja kvinnorna genom att bl. a. öka möjligheterna tillsvenskundervisning och samhällsorientering, men att detta måste ske utifrånkvinnornas situation och förutsättningar. Kvinnorna har ofta svårigheter attfölja utbildningar upplagda , varför det är viktigt att nyametoder som veckoslutskurser eller kortare utbildningar på folkhögskolor prövasi ökad utsträckning. har (prop. 1985/86:67, UbU 10, rskr.143) fattat beslut om svenskundervisning för invandrare. Enligt beslutet fårkommunerna ett lagstadgat ansvar för att grund-sfi ordnas antingen av kommunensjälv eller, på kommunens uppdrag, av studieförbund eller folkhögskolor.Påbyggnads-sfi skall därefter kunna ges antingen i samband medarbetsmarknadsutbildning eller i studiecirkelform hos studieförbunden.Riksdagen har understrukit vikten av att kommunerna så långt det är möjligttar hänsyn till de önskemål invandrarna kan ha om anordnare av utbildningen.Samhällsinformation ingår som en viktig del i grund-sfi-undervisningen. I denav regeringen fastställda läroplanen betonas att undervisningen skallanpassas till deltagarnas förutsättningar, behov och intressen, och derasolikartade erfarenheter och kunskaper skall tas till vara. För deltagare medsärskilda behov skall stödundervisning kunna sättas in vid sidan av denordinarie gruppens arbete. Enligt utskottets mening tillgodoser det anförda syftetmed motion 342 i nu behandlad del. UHÅ:s ovannämnda försöksverksamhet berörs i två motioner.Kenth Skårvik m. fl. begär i motion 345 (yrkande 9) ett tillkännagivande om att det 12 ärangeläget att stärka UHÄ:s verksamhet med att ta till vara invandrarnas SfU1985/86:20 kunskaper och kompetens och att skapa möjligheter till kompletteringsutbildninginom tekniska yrken. m.fl. begär i motion 347 (yrkande 2) attregeringen skall ta initiativ lör att skapa en rättvisande meritvärdering lörinvandrare. Motionärerna anser att UHÅ:s försöksverksamhet bör bedrivas medsådan kraft att man når en permanent lösning i frågan. Försöksverksamheten är föranledd av den av Sverigeundertecknade konventionen om erkännande av studier, diplom och examinaavseende högre utbildning i stater som tillhör Europaregionen inom . EnligtUHÅ:s anslagsframställning för /87 inkom under budgetåret1984/85 ca 200 framställningar om värdering av utländsk högskoleutbildning. /87 beräknas verksamheten bli fördubblad. När försöksverksamhetenbörjade lanns det inte någonstans i en samlad kompetens på området, ochärendena under /85 har nästan undantagslöst inneburit omlattandeoch tidsödande undersökningar. UHÅ har successivt kunnat bygga upp en begränsadegen dokumentation och kunskap genom att inventera förekomsten inom den svenskahögskolan av personer som har lått sin egen grundläggande högre utbildning iett annat land och hålla utbildningsserrrinarier för dem samt genom ingåendekontakter med andra länder där motsvarande verksamhet bedrivs. Åven fortsättningsviskommer dock varje ärende att kräva en betydande arbetsinsats. Kostnadernahärför komrrrer emellertid att kunna reduceras allt eftersomkunskapen och erfarenheten byggs ut. Med hänsyn till den uppbyggnad av verksamheten medvärdering av utländsk högskoleutbildning som pågår inom UHÅ och som enligt vadsom framgår av propositionen beräknas bli utvärderad inom den närmaste tidenanser utskottet att någon åtgärd i frågan inte är påkallad. Såvitt gällermöjligheterna till kompletteringsutbildning inom tekniska yrken vill utskotteterinra om att såväl högskoleförordningen som vuxenutbildningsförordningen gerutrymme för vederbörande styrelse för utbildning resp. skolstyrelse att vidbehov inrätta kurser för sådan utbildning. Såsorrr framgår av propositionenbedrivs i en verksamhet i syfte att ge invandraremed akademisk eller minst gymnasial utbildning i hemlandet och godagrundkunskaper i svenska viss kompletterande utbildning med teknisk ellerekonorrrisk inriktning. Det är enligt utskottets uppfattning angeläget attsådana verksamheter bedrivs även inom andra regioner så att invandrarnaskompetens och kunskaper tas till vara på ett bättre sätt än vad som hittillsskett. Verksamheten med kompletteringsutbildningar har emellertid till stordel samband med UHÅ:s verksamhet med meritvärdering och kan förutsättas bliuppmärksammad i det sammanhanget. Med det anförda får motionerna 345 yrkande 9 och 347yrkande 2 anses besvarade. I motion 347 av begärs också (yrkande 3) attregeringen skall ta initiativ till att öka rekryteringen av invandrare till polisyrket. Motionärerna hänvisar till att andelen invandrare inom detta yrke är ovanligt liten, som yrkesgruppen ofta kommer i kontakt med konflikter till 13 följd avolika kulturbakgrund och också får den första kontakten med SfU 1985/86:20flyktingarna. Frågan om en ökad rekrytering av invandrare tillpolisyrket behandlades av vid föregående . Justitieutskotteterinrade i sitt av godkända betänkande JuU 1984/85:18 om attriksdagens principbeslut (prop. 1980/81:13, JuU 24, rskr. 210) om enrelorm för polisväsendet bl. innebar att villkoren för antagning tillpolisyrket ändrats genom att värnpliktskravet för manliga sökande utgått och endel andra krav mjukats upp. Utskottet hade inhämtat att sökande medinvandrarbakgrund regelmässigt förekommer vid antagningen till polishögskolan.Utskottet underströk för sin del vikten av uttalandet i samband med 1981 årsprincipbeslut om att det självfallet är av värde om poliskåren företräder ettså brett befolkningsunderlag som möjligt och om kårens sammansättning på skildanivåer även avspeglar det förhållandet att en betydande del av landetsbefolkning numera har invandrarbakgrund. Utskottet utgick från att dettasynsätt även framgent skulle prägla rekryteringsarbetet. Enligt socialförsäkringsutskottets uppfattning tillgodoserriksdagens tidigare uttalande i frågan syftet med motion 347 yrkande 3, ochnågon åtgärd med anledning av motionsyrkandet är inte påkallad. 1 propositionen betonas angelägenheten av att det finnstillgång till flerspråkig personal inom och vårdsektorn iövrigt liksom att det finns en väl fungerande tolkservice samt kunskaper ochinsikter om de kulturer invandrarna kommer från. Vidare är det angeläget attdet sker en rrretodut-veckling inom för att möta invandrarnassärskilda behov. Vid planeringen av barnomsorgen är det viktigt att hänsyn tastill invandrarbarnens behov av särskilt stöd och till att barnomsorg ofta ären förutsättning för deltagande i svenskundervisning. Föredragande statsrådet erinrar om att det inom socialstyrelsenpågår ett arbete för att genorrr registrering av hemspråket inom mödra- ochbarnhälsovården få en bättre bild av barnens språkmiljö. Detta arbete kan geett bättre planeringsunderlag för kommunerna. Hemspråksinsatserna bör planerasutifrån en samsyn mellan insatser i förskolan och i skolan, vilket nödvändiggörett samarbete mellan socialnämnd och skolstyrelse. Vid omhändertagande av barn med invandrarbakgrund är detenligt propositionen mycket angeläget att barnen får hålla kontakt med sinkultur och sitt språk. Placering i miljö där ingen talar barnets eget språk börkomma i fråga endast i undantagsfall, t. ex. vid omhändertagande.Vid en sådan placering måste barnet på annat sätt få tillfälle att hålla kontaktmed sin kultur och utveckla sitt modersmål. Såvitt gäller äldreomsorgen kommer denna attbehöva anpassas till de särskilda behov som äldre invandrare har, inte minstför att uppfylla såväl de invandrarpolitiska målen som delmålför äldreomsorgen, nämligen normalisering och självbestämmande. I propositionen erinras om att medel tillutvecklingsarbete bland barn och ungdom har utgått från allmänna arvsfonden till utvecklingsarbete inom 14 idrottsrörelsen,varvid i riktlinjerna för arbetet bl. a. angetts att försök att i SfU1985/86:20 ökad utsträckning engagera invandrarungdom bör göras. Vidare harmedel utgått för utvecklingsarbete vid fritidsgårdar. Statsrådet finner detangeläget att verksamheten med arvsfondsmedel utvärderas så att generellaslutsatser kan dras. Ett flertal motioner berör frågor som rör komrrruners ochlandstings verksamhetsområden. m.fl. begär i motion 342 (yrkande 12 c) ettlörslag Irån regeringen om att kommunerna skall ges särskilt ekonomiskt stödlör en metodutveckling av arbete med utsatta lamiljer frånolika etniska grupper. Vidare begärs (yrkandena 7-9) att regeringen skall vidtaåtgärder för att starta ett socialt stödprojekt bland invandrarungdomar. Dettabör enligt motionärerna organiseras och administreras av kommunerna med fullkostnadstäckning genom statsbidrag. Statsbidraget i fråga bör finansieras genomen särskild arbetsgivaravgift. Likartade motionsyrkanden har tidigare avslagits avriksdagen, senast under föregående . I socialutskottets av riksdagengodkända betänkande SoU 1984/85:14 hänvisade utskottet beträffande en metodutvecklingav arbete med invandrarfamiljer till att ett arbete pågick inomsocialstyrelsen för att sammanställa allmänna råd angående individuellt arbetemed invandrarbarn och invandrarfamiljer med barn. Vidare pågick inom ramen förett nordiskt samarbetsprojekt inom hälso- och sjukvården och ettsvenskt projekt sorn syftade till kunskapsin-samlande om skilsmässor ochfamiljer i kris bland vissa invandrargrupper. Utskottet ansåg att det varviktigt att det skedde en fortsatt metodutveckling av arbetebland olika invandrargrupper och framhöll att hade ett särskiltansvar för att sprida kunskaper och erfarenheter på detta område. Beträffande frågan orrr statsbidrag till ett socialtstödprojekt bland invandrarungdomar konstaterade socialutskottet i sammabetänkande att en omfattande projektverksamhet redan pågick på flera håll närdet gällde att på olika sätt förbättra invandrarbarnens och ungdomensfritidssituation och därigenom förhindra utslagning och att med hänsyn härtillnågon åtgärd i frågan inte kunde anses erforderlig. Mot bakgrund av vad som redovisats i propositionen omangelägenheten av att utvärdera verksamheten rrred arvsfondsmedel så attgenerella slutsatser kan dras anser utskottet att bör vidhålla sitttidigare ställningstagande. Utskottet avstyrker bifall till motion 342 i nubehandlade delar. 1 motion 347 av m.fl. begärs etttillkännagivande om angelägenheten av att de som arbetar medfarrriljerådgivning är tvåspråkiga och äger stor kännedom oni den kulturellabakgrunden för dem sorrr söker rådgivning (yrkande 11). Motionärerna anserockså att och invandrarverkets konferens omkvinnomisshandel som särskilt uppmärksammade invandrarkvinnornas situationmåste följas upp, och i det arbetet måste stor uppmärksamhet ägnas åtflyktingfamiljernas totala situation. I samma motion, 347 (yrkande 12). och i motion Sf521(delvis) av m.fl. tas äldre invandrares situation upp. 1 motionerna framhålls 15 språksvårigheternaför äldre invandrare och behovet av tvåspråkig personal sfU 1985/86:20 inomsocialtjänsten och hälso- och sjukvården. 1 motion 347 hänvisas till en pilotstudieÅldre invandrare som genomförts av invandrarverket och som visat påolika svårigheter som möter äldre invandrare. att enkartläggning utförs av äldre invandrares situation. framhållsvikten av att kommuner och landsting undersöker vilka behov och önskerrrålde äldre invandrarna har, vilket bör ges regeringen till känna. Såsom framhållits i propositionen utreder UHÅ påregeringens uppdrag hur tillgången på tvåspråkig personal inom frärrrstsocialtjänstens område samt inom hälso- och sjukvården skall kunna förbättrasgenorrr utbildningsinsatser inom högskolan. Uppdraget skall redovisas tillregeringen inorrr kort. Vidare inleddes en försöksverksamhet medintagning av tvåspråkiga elever till vårdutbildning i gymnasieskolan, bl. a.för att tillgodose behovet av tvåspråkig vårdpersonal. Åtgärder har sålundaredan vidtagits för att möta behovet av tvåspråkig personal inom den kommunalaoch landstingskommunala sektorn. Vad särskilt angår de kommunala familjerådgivarnasutbildning har i sitt delbetänkande Familjerådgivning-verksamhet och organisation (Ds S 1983:8) bl. a. behandlat frågor omfamiljerådgivning för invandrare. Betänkandet har remissbehandlats och beredsinom . har i sitt avgivna betänkande SoU1985/86:17 behandlat problematiken kring kvinnomisshandel. Utskottet har ansettatt det finns skäl att stödja sådan utvecklings- och försöksverksamhet sornsyftar till att ge hjälp åt misshandlade kvinnor och deras barn. Frågan orrrbidrag härtill får emellertid, anför socialutskottet, prövas från fall tillfall. 1 betänkandet erinras om att tre finska kvinnojourer under föregåendebudgetår fått bidrag från anslag H 4. Utskottet vill i detta sammanhang också erinra om attstatsrådet samlat representanter för kvinnor inominvandrarnas organisationer till en konferens där särskilt frågor som berördeinvandrarkvinnornas situation uppmärksammades. 1 jämställdhetsarbeteär också invandrarkvinnornas situation ett högt prioriterat område. Såväl IPOK som fördragande statsrådet har understrukitbehovet av en förbättrad planering med utgångspunkt i invandrarnas egnaönskemål när det gäller äldreomsorgen. En sådan planering ankommer närmast påberörda kommuner och landsting. Kommunerna har också, såsom framhållits ipropositionen, i ökad utsträckning börjat observera frågan om äldre invandrare,och särskilda medel har beviljats av regeringen för lokala utvecklingsprojektinom den sociala . Frågor med anknytning till äldre invandrarebehandlas också av äldreberedningen (8 1981:01) som bl. a. gett ut rapportenInvandrarna och äldreomsorgen. Beredningen beräknas avge sitt huvudbetänkande iår. Med hänvisning till det anförda anser utskottet attmotionerna 347 yrkande 11 och 12 och Sf521 i behandlad del inte påkallar någonsärskild åtgärd från sida. I motion 347 (yrkande 13) begärs ett tillkännagivande omnödvändigheten av ekonomiskt stöd till Röda korsets och landstings 16 verksamhetmed behandling av tortyrolfer. SfU 1985/86:20 Av socialutskottets betänkande SoU 1985/86:16 framgår attden ifrågavarande verksamheten påbörjats och drivs i lorm avöppen vård som en försöksverksamhet som skall utvärderas efter två år.Finansiellt har verksamheten stötts, förutom av Röda korset och länslandsting, av och kommuner samt i Stockholmslän. utgått i bidrag från allmänna arvsfonden. Ibetänkandet framhåller utskottet den särskilda vikten av att flyktingar somkommer till med svåra psykiska och fysiska men efter tortyr kanerbjudas en adekat vård och hjälp för att kunna övervinna sina traumatiskaupplevelser. Detta måste dock, enligt socialutskottet, i praktiken främst varaen uppgift för sjukvårdshuvudmännen i de landstingskommuner där flyktingarnasom ett resultat av det nya flyktningmottagandet kommer att vistas. delar denna uppfattning.Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att särskilda medel med 2 milj. kr.beräknats under anslag D 6 för särskilda bidragför speciella vårdinsatser för handikappade flyktingar och andra flyktingar medspeciella behov. Någon åtgärd med anledning av motion 347 yrkande 13 är motbakgrund av det anförda inte påkallad. I motion 345 av (yrkande 8) begärs etttillkännagivande om att statsbidragen till hemspråksundervisningen i förskolanoch bör slås samman och att en översyn bör göras i detta syfte. har fått i uppdrag av regeringenatt göra en översyn av reglerna om statsbidrag till kommuner för kostnader förundervisning i hemspråk och studiehandledning på hemspråk samt undervisning isvenska som andra språk i . I uppdraget ingår bl. a. att övervägavilka möjligheter som finns att samutnyttja statsbidragen vad avserhemspråksundervisningen i och hemspråksträningen i förskolan isyfte att åstadkomma en helhetssyn av insatserna i förskola och skola och göradet möjligt att prioritera insatserna för barn i de lägre åldrarna. Utskottet finner att syftet med motion 345 yrkande 8 ärtillgodosett med det nämnda uppdraget. Utskottet behandlar slutligen under detta avsnitt motionU522 av såvitt avser yrkande 4 som överlämnats av utrikesutskottetför behandling av socialförsäkringsutskottet. Motionärerna begär att åtgärdervidtas så att den kurdiska befolkningsgruppens särskilda situation i Sverigeuppmärksammas bättre än vad som skett. Såsom framhållits i motionen är kurdernas situationannorlunda än andra flyktinggruppers genom att det officiellt inte finns någon kurdisk nation och kurdernas hemtrakt. , är delad mellan flera länder. Kurdernas situation har emellertid uppmärksammats dels genom en monografi om kurderna som skrivits av på uppdrag av invandrarverket och getts ut av verket 1983. Boken behandlar såväl kurdernas historia, språk, kultur och traditioner och det aktuella politiska läget i hemländerna som kurdernas situation i . Boken är tänkt att kunna förmedla till och beskriva problemställningarna för dem som kommer i 17 2 1985/86. kontaktmed det kurdiska folket. Vidare har Memo Yetkin på socialstyrel- SfU1985/86:20 sens uppdrag författat en skrift. Kurderna och , som gettsut i form av en PM av . Också denna skrift beskriverkurdernas förhållande såväl i hemländerna som i exil. Åven utskottet finner det angeläget att kurdernasspeciella situation uppmärksammas och att en saklig information ges om derasförhållanden. Utskottet finner emellertid att detta i hög grad skett genominvandrarverkets och nämnda publikationer, som finnstillgängliga för dem som i sitt dagliga arbete sysslar med invandrare ochflyktingfrågor och kommer i kontakt med kurder. Någon åtgärd med anledning avmotion U522 yrkande 4 finner utskottet inte påkallad. Föredragande statsrådet framhåller att invandrarnasbostadsfrågor bör så långt möjligt lösas inom ramen för den generellabostadspolitiken. Frågan om boendesegregation bör ägnas fortsatt uppmärksamhet,varvid både de negativa och de positiva effekterna av viss etnisk koncentrationmåste beaktas. Härvid bör också frågan om det svenska språkets ställning iinvandrartäta bostadsområden ägnas särskild uppmärksamhet. IPOK har förordat att en frivillig registrering kan ske avannat modersmål än svenska och att folkbokföringskommitté får iuppdrag att utreda frågan. Föredragande statsrådet delar flera remissinstanserstveksamhet till IPOK:s förslag och refererar till att Centrum förinvandringsforskning vid i har gjort en undersökning ombenägenheten att delta i frivillig språkregistrering bland invandrare födda iFinland. Resultatet av undersökningen kan tolkas så att benägenheten attfrivilligt registrera sin språktillhörighet betydligt understiger . Statsrådet påpekar också att en frivilligspråkregistrering inte skulle ha någon administrativ betydelse.