bet · G901LU6 · 1985-12-31 00:00:00 — RSV framhåller att det erfordras ett flertal åtgärder föratt ett uppskrivningsbelopp skall kunna kvittas mot balanserade förluster. Ett bolag som trots väsentliga övervärden ianläggningstillgångarna tillfälligt hamnar i en likvidationssituation kan därför ha önskemål om att på ett enklare sätt kunna utnyttja dessa övervärden. Den i motionen föreslagna lagändringen skulle underlätta detta, 18 Av nuvarande bestämmelser och motiven för dessa framgåremellertid att " LU 1985/86:6 en sådan lagändring måste följas av nyaregler som förhindrar att medel förs Bil. ut från bolaget. Det krångligareförfaringssättet för att uppnå samma resultat som motionären beskriver utgörhärvid en viss garanti mot missbruk. Förslaget fordrar därför noggrannaöverväganden för att möjligheter inte skall öppnas för missbruk. Skulle den imotionen föreslagna lagändringen genomföras måste regler motsvarande de som ärtillämpliga vid nedsättning av aktiekapitalet införas även för de fall där avsättningtill uppskrivningsfond använts fill kvittning mot balanserade förluster, RSVavser då närmast kravet på registrering och begränsning av möjligheterna attdela ut vinstmedel. Det kan ifrågasättas om erforderliga ändringar kan införasi det nuvarande väl underbyggda regelsystemet, Mot bakgrund av vad ovan anförts anser RSV att de imotionen anförda skälen inte är tillräckliga för att nuvarande bestämmelserskall ändras, Mofionären föreslår en lagändring med innebörd att medel avsattafill uppskrivningsfond även skall få användas till "kvittning" motbalanserade förluster. Härigenom skulle bolagen slippa omständliga ochkostsamma förfaranden för att få bort balanserade förluster ur balansräkningen, SHIO-Familjeföretagen har inget att erinra mot en sådanändring av akfiebolagslagen. Bokföringslagens och akfiebolagslagens regler omuppskrivning har enligt förarbetena utformats just med syftet att förhindra attuppskrivningsbeloppet används för vinstutdelning. Om förluster kunde täckasgenom uppskrivning skulle ett bolag kunna återuppta utdelning utan att hatäckt förluster med realiserade vinster. Gällande regler bör bibehållas. Vad motionären anför om möjligheten att kringgåuppskrivningsbegränsningarna genom fondemission/aktiekapitalnedsättning är ioch för sig riktigt, och var ingalunda okänt för lagstiftaren. Förfarandetmotverkas genom det treåriga vinstutdelningsförbudet i 6 kap, 5 §aktiebolagslagen. Enligt samfundets mening är nuvarande regler på områdetväl avvägda. Något skäl till ändring föreligger enligt samfundets mening ej,varför förslaget avstyrks. Aktiebolags redovisning av inventarier Enligt bokföringslagen skall materiella anläggningstillgångarvärderas med utgångspunkt i anskaffningsvärdena. Vad som är godredovisningssed när det 19 gäller attbestämma anskaffningsvärdet för köpta respektive egenfillverkade LU 1985/86:6anläggningstillgångar framgår bl, a, av Föreningen rekommendation nr 3, Redovisning av materiella anläggningstillgångar. Av11 kap, 8 § p. 6 aktiebolagslagen följer vidare att för varje balanspost variingår skepp eller maskiner, inventarier och dylikt eller byggnad skall i notanges dels fillgångarnas anskaffningsvärde, dels beloppet av de per balansdagenföretagna av- och nedskrivningarna på anskaffningsvärdet. Reglerna i 11 kap. 8 § p. 6 infördes genom 1975 årsaktiebolagslag, I samband med lagens införande kunde det förekomma attanskaffningsvärdena för befintliga anläggningstillgångar fick beräknas enligtolika schablonmetoder. När det gäller maskiner och inventarier anseremellertid BFN att den övervägande delen av dessa "gamla"anläggningstillgångar antingen är eller kommer att bliutrangerad. Enligt BFN:s anvisning nr 7 (KFS 1977:28) beträffandeanskaffningsvärden för maskiner och inventarier leder upplysningsskyldigheteni 11 kap, 8 § p. 6 i aktiebolagslagen till ett krav på förande av s. k,anläggningsregister eller annan förteckning över bolagets maskiner ochinventarier. Med hänsyn fill detta och till de väl etablerade reglerna för hurmaskiners och inventariers anskaffningsvärden skall fastställas delar BFN inteden i mofionen framförda uppfattningen att anskaffningsvärdena för aktiebolagsmaskiner och inventarier mer regelmässigt skulle vara osäkra och/ellerfelakfiga. Enligt nämndens uppfattning kan så vara fallet huvudsakligen hossådana bolag som ej följer god redovisningssed på detta område. BFN delar uppfattningen att det från flera synpunkter ärofillfredsställan-de att den del av maskinparken som finansierats genom leasinginte redovisas i årsredovisningen i annan mån än vad som följer av FöreningenAuktoriserade Revisorer FAR:s rekommendafion nr 7, Redovisning av avtal omförhyrning och uthyrning av anläggningstillgångar (leasing m,,m,). uppfattning bör emellerfid detta förhållande leda till införandet avytterligare regler om redovisning av förhyrda anläggningsfillgångar snarare änfill krav på uppluckring av redovisningsreglerna för sådana maskiner ochinventarier som bolaget äger. Nämnden vill också framhålla att det i motionenframförda kravet på redovisning av nyinvesteringar i maskiner och inventarier-- i varje fall i de större aktiebolagen - tillgodoses genomfinansieringsanalysen, Reglerna i 11 kap, 8 § p, 6 akfiebolagslagen infördes 1januari 1977, I samband med lagens ikraftträdande utfärdades särskilda bestämmelser avsedda att fillämpas i sådana situafioner då anskaffningsvärdet på fillgång- arna ej kunnat utrönas med hjälp av bevarade räkenskaper. Bestämmelserna innebar att en schablonmetod fick fillämpas. Enligt RSV:s mening kan övervägande delen av de inventarier vars anskaffningsvärde fick beräknas enligt schablonmetoden antas redan nu vara eller inom en snar framfid bli utrangerade. Problemen är således av övergående natur. I samband med att det nya redovisningskravet i aktiebolagslagen infördes 20 utfärdadeBFN anvisning beträffande anskaffningsvärden för maskiner och l,U 1985/86:6inventarier (KFS 1977:28 BFN:7), Av denna framgår att aktiebolagslagens Bil.redovisningskrav i praktiken innebär att förteckningar (register) över maskineroch inventarier som ingår i anläggningstillgångar måste upprättas. Dessaförteckningar eller register är enligt RSV:s uppfattning av stor betydelse somunderlag för deklarations- och uppgiftsskyldigheten och för kontroll därav. Denomständigheten att anskaffningsvärdena.skulle vara osäkra föranleder ej annanuppfattning. RSV anser tvärtom att redovisningskravet bör upprätthållas ienlighet med BFN:s anvisning, RSV delar uppfattningen att det är otillfredsställande attinventarier och maskiner som finansieras genom leasing knappast inte redovisasi årsredovisningarna. Detta borde emellerfid snarare föranleda kompletterandelagstiftningsåtgärder som tillgodoser ett angeläget behov än minskade krav påredovisningen av sådana tillgångar som innehas med äganderätt, SHIO-Familjeföretagen anser att den föreslagna ändringenskulle ge läsaren av årsredovisningen en fullständigare bild av företagetstillgångar i form av inventarier och maskiner. Framför allt skulle ensärredovisning av de tillgångar som har finansierats genom leasing ge enklarare bild av företagets ekonomi. Motionen utgår felakfigt från föreställningen att gällandelag kräver redovisning av anskaffningsvärde m, m, för "varje maskin ochinventarium". Kravet gäller balansposten i dess helhet. Redovisningenunderlättas dessutom avsevärt av reglerna i bokföringsnämndens anvisning nr 7, Även om de iäriinade uppgifterna ofta är schablonmässigtberäknade ges dock läsaren en viss uppfattning om bolagets maskin- ochinventariepark och om hur långt den är nedskriven. Erfarenheten visar vidareatt de behandlade kraven, när de infördes genom aktiebolagslag,medförde en påtaglig förbättring av bolagens interna redovisning och avredovisningen för försäljning och utrangering av maskiner och inventarier. Mofionärens förslag är att i stället kräva redovisning av"det gångna årets nyinvesteringar i maskiner och inventarier medsärredovisning av sådana tillgångar som finansierats genom leasing". Denförra uppgiften skall redan enligt gällande lag lämnas i finansieringsanalysenav större bolag; den senare regleras av FAR:s redovisningsrekommendafion nr 7om leasing. Enligt samfundets erfarenheter är det ett visst - i vissaföretag ganska omfattande - arbete att sköta det register som måste föras för att uppgifterna i årsredovisningen skall bli korrekta. Detta låter sig emellertid göra. Företagens revisor har här en uppgift att fillse att erforderliga register förs alternativt att sådana anteckningar om inköp och försäljningar görs som 21 möjliggören korrekt redovisning. Det stora problemet - och frågan om det LU 1985/86:6över huvud taget är meningsfullt att lämna ifrågavarande uppgifter i Bil.årsredovisningen - ligger i stället i att man i de kollekfiva beloppsangivelsernablandar anskaffningar och ackumulerade avskrivningar som företagits vid olikapenningvärden, I en inflationsekonomi blir därför dessa värden av dennaanledning missvisande. En återanskaffning av en viss maskin kan exempelvisbetinga ett dubbelt så högt nominellt anskaffningsvärde som ursprungsinvesteringen. Oaktat dessa förhållanden bör dock gällande kravbibehållas. Läsaren av ett bolags årsredovisning bibringas trots allt en vissinformation om bolagets värden som investerats i maskiner och inventarier. Beträffande frågan om redovisning av leasing harFöreningen utgivit en redovisningsrekommendafion.Samfundets medlemmar har också ålagts att vid revisionen iakttaga dennarekommendation. I sammanhanget kan det dock vara av vikt att erinra om behovetav översyn av de civilrättsliga reglerna kring leasing. Föreningen begränsar sitt yttrande till frågan omredovisning av leasingegendom. Till en början bör understrykas att med leasing i detföljande avses finansiell leasing varvid det är förutsatt att leasetagaren(=det förhyrande företaget) visserligen har rätt men inte skyldighet,alternafivt har varken rätt eller skyldighet, att efter i leasingavtaletfastställda grunder överta leasingobjektet vid leasingperiodens utgång. För dessa fall, som utgör huvudformen av leasing, harFöreningen i en rekommendafion fastställt att det ejfinns anledning att på grund av avtalet införa tillgångs- eller skuldposter idet hyrande bolagets balansräkning. Ett förvärv vid avtalstidens slut blir enny affärshändelse, som först då skall bokföras, Å andra sidan, om en väsenfiigdel av använda anläggningar (andra än sådana fasfigheter som det är normalt attbrukaren ej äger) förhyrs, får detta enligt FAR anses vara ett förhållande somvarje år bör anges i förvaltningsberättelsen eller i not till balansräkningen. Föreningen vill med det anförda framhålla att mofionärensförslag såvitt avser leasing i huvudsak redan är tillgodosett genombranschpraxis. Enligt föreningens uppfattning finns det inte anledning attuppställa ett längre gående redovisningskrav på detta område. Det bör särskiltunderstrykas att det framstår som otänkbart att en leasetagare tar upp dethyrda objektet som tillgång i sin balansräkning. En sådan ordning skulle stridamot det gängse sättet att betrakta leasingavtalet som, i första hand, en formav hyra. Det måste även beaktas att leasing mer har karaktär av enfinansieringstjänst än en finansieringsmetod. uppskrivningav ideella föreningars LU 1985/86:6 Bokföringslagensvärderingsregler bygger på grundprincipen att endast reahserade vinster fåringå i resultatet. Belopp som hänför sig till en uppskrivning får alltså inteingå i det redovisade resultatet. När det gäller akfiebolag och ekonomiskförening säkerställs detta genom regler som innebär att företagets bundnakapital skall ökas med ett belopp som motsvarar uppskrivningen. Enligtaktiebolagslagen kan det bundna egna kapitalet ökas antingen genom attaktiekapitalet ökas genom fondemission eller genom att avsättning görs till enuppskrivningsfond. Enligt lagen om ekonomiska föreningar kan det bundna egnakapitalet ökas genom avsättning till uppskrivningsfond. BFNdelar den i motionen framförda uppfattningen att det ur flera synpunkter ärotillfredsställande att olika regler om uppskrivning av anläggningsfillgångargäller för olika företagsformer. Nämnden anser emellertid att frågan omuppskrivning är komplicerad och att den knappast går att lösa utan attställning tas fill en rad av de grundläggande principer varpå den nuvaranderedovisningslagsfiftningen vilar, BFN vill därför förorda att de regler omuppskrivning av anläggningsfillgångar som gäller för olika företagsformergörs fill föremål för en allmän översyn. Nämnden är beredd att delta i dettaarbete, Bokföringslagenär tillämplig på näringsidkare. Ideella föreningar driver i allmänhet intenäring. Om de driver näringsverksamhet blir de bokföringsskyldiga endast fördenna del av sin totala verksamhet. Deanläggningsfillgångar som tillhör en ideell förening torde ofta ingå i denideella, icke bokföringspliktiga, verksamheten. Om de ingår i föreningensnäringsverksamhet så gäller bestämmelserna i 15 § bokföringslagen om värderingav anläggningstillgångar endast om bruttoomsättningen uppgår till 20 basbeloppenligt lagen (1964:381) om allmän försäkring (jfr 1 § fjärde stycketbokföringslagen). Reglernaför uppskrivning av anläggningstillgångar kan således bU tillämpliga endast påideella föreningar som driver en relativt omfattande näringsverksamhet. EnligtRSV:s mening saknas det skäl att behandla näringsverksamhet som bedrivs avideella föreningar annorlunda än sådan som bedrivs av andra subjekt. RSVär också negativt inställt till att i en generellt gällande lagstiftningsärbehandla en viss kategori. Detta kan leda till onödigt krångel ochgränsdragningssvårigheter så att fel lättare kan uppstå vid tillämpningen. FöreningenAuktoriserade Revisorer /86:6 FAR delarmotionärens uppfattning att det kan finnas motiv att företa en översyn' avuppskrivningsreglerna för ideella föreningar. Eftersom sådana föreningar intehar något på visst sätt fastställt grundkapital, motsvarande aktiekapitalet iaktiebolag, kan FAR inte finna vare sig möjlighet eller behov att medge annananvändning av en tänkt uppskrivningsfond än erforderlig nedskrivning avanläggningstillgång. I sammanhanget kan finnas skäl att erinra om attåtskilliga ideella föreningars fastigheter är s, k, skattefria enheter beroendepå att man driver sådan verksamhet som enligt kommunalskattelagen befrias frånskattskyldighet. Något taxeringsvärde att använda som "spärr"föreligger därför ej. Samfundet vill även erinra om behovet av en omfattandeöversyn av ideella föreningars redovisningsförhållanden. Som ideell föreningdrivs åtskilliga "företag" som juridiskt sett är ideella föreningaroch som har omfattande ekonomisk verksamhet, exempelvis fackligaorganisationer, arbetsgivarorganisationer, studieförbund etc. Det torde finnasett behov av en samlad civillagstiftning om ideella föreningar. gotab 1985 83373 24