bet · G901TU26 · 1985-12-31 00:00:00 — om fäijetrafiken till m.m. (prop. 1985/86:105) Måletför trafikpolitiken är att erbjuda medborgarna och näringslivet i landets olikadelar en tillfredsställande transportförsörjning till lägsta möjligasamhällsekonomiska kostnad. Ibetänkandet belyses innebörden av denna målsättning för vidkommandemed utgångspunkt i propositionen och bortemot ett fyrtiotal motionsyrkanden. Utskottettillstyrker regeringens förslag till rikflinjer för fastställande av taxor iGotlandsfrafiken. Förslaget innebär att nuvarande bindning mellanpersontrafiktaxan och SJ:s fågtaxa slopas. I stället bör en mer utprägladprisdifferentiering än tillämpas. Utskottettillstyrker vidare de i propositionen förordade riktlinjerna för ökadkonkurrens i Gotlandstrafiken. Rikfiinjerna innebär att staten vidtonnageförnyelse skall kunna anskaffa tonnaget direkt eller genom leasingavtalmed något rederi, och att anbud tas in pä trafiken med och driften av dettatonnage. Ettförslag i propositionen att slopa det s. k. Gotlandstillägget och ett tilldetta knutet statligt fraktstöd bör enligt utskottet ägnas förnyade övervägandenav regeringen. Somen följd av utskottets ställningstagande i sistnämnda avseende föreslårutskottet att till Transportstöd för för nästa budgetår anvisas 59milj. kr., eller 5 milj. kr. mer än vad regeringen föreslår. Till betänkandet är fogatsex reservationer och tre särskilda yttranden. Proposition 1985/86:100 Iproposition 1985/86; 100 bilaga 8 (s. 162-163) har regeringen ()föreslagit att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, /87 fill Transportstöd för anvisa ett förslagsanslag på44500000 kr. 1 1985/86. Proposition1985/86:105 /86:26 I proposition 1985/86:105 om färjetrafiken till Gotlandföreslår regeringen () att 1. antar förslagettill lag om upphävande av lagen (1979:1035) med bemyndigande om utjämning avtaxor för vissa lastbilstransporter, 2. fillTransportstöd för för /87 anvisar eft förslagsanslag på54000000 kr., 3. godkänner de avföredragande departementschefen förordade riktlinjerna för fastställande avtaxor i Gotlandstrafiken, 4. godkänner de avföredragande departementschefen förordade riktlinjerna för ökad konkurrens iGotlandsfrafiken. Vidare bereds fillfälle aft ta del av vadföredragande departementschefen har anfört om Gotlandstrafiken. Det i propositionen framlagda lagförslaget har tagits insom bilaga till betänkandet. I propositionen föreslås fortsatt färjetrafik fill Gotlandpå en nordlig och en sydlig linje. Trafikutbudet bör bättre anpassas tilltransporfefterfrågans kraftiga variationer mellan högsäsong och lågsäsong.Bindningen mellan persontrafiktaxan och SJ:s tågtaxa bör slopas. I stället bören mer utpräglad prisdifferentiering tillämpas. Vidare föreslås attprisregleringen av lastbilstrafiken till och det särskildastatsbidraget fill transportföretagen skall upphöra . Slutligenföreslås aff statsbidraget till trafiken för /87 begränsas till54 milj. kr. Motioner från den allmänna motionstiden 1985/86;T2ll av m.fl. (c) vari yrkas, såvittnu är i fråga (yrkande 16) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförs om principerna för Gotlandstrafiken. 1985/86;T280 av m.fl. (m,fp,c) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförs om Goflandstrafikens framtida uppläggning. 1985/86:T308 av m.fl. (s) vari yrkas aftriksdagen hos regeringen begär förslag om ett statligt övertagande avGotlandstrafiken samt att uttalar sig för att inga inskränkningar itrafiken sker. Motioner med anledning av proposition 1985/86:105 1985/86:327 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att avslå det upprättade lagförslaget, 2. att riksdagenbeslutar att Gotlandsbolaget förstatligas och överförs somdotterbolag till då nuvarande avtal mellan staten och TU1985/86:26 Gotlandsbolaget utgår den , 3. att riksdagenbeslutar att med avslag på proposifionens förslag till inriktning för taxor,SJ:s zontaxeprincip i stället skall tillämpas och en anpassning mellan båttaxaoch fågtaxa i övrigt ske, 4. aft riksdagenbeslutar att i motionen angivet minimiprogram för båttrafiken skall varariktningsgivande och aff Gofiandsbolaget utarbetar ett åtgärdsprogram för attförbättra servicen ombord. 1985/86:328 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att riksdagenavslår proposifionens förslag att staten skall äga hela eller delar avGotlandstrafikens tonnage, 2. att riksdagenbeslutar att person mantalsskriven på ej skall behöva betala en högreavgift i färjetrafiken än vad som gäller för motsvarande tågsträcka ochveckodag i andra klass tåg, 3. att riksdagenantar det i proposifionen upprättade lagförslaget, 4. att riksdagenbeslutar aft Gotlandstillägget och statsbidraget till lastbilsföretag sombedriver trafik mellan och fastlandet ersätts med en subvention avgotländska trafikens transportkostnad i form av bidragsprocent avnettofraktsumman, 5. aft riksdagenbeslutar att till Transportstöd för anvisa ett med 23,4 milj. kr.förhöjt anslag, 6. att riksdagenbeslutar att till Stöd till svenska rederier (E 10.) anvisa ett med 23,4 milj.kr. 1985/86:329 av () och () vari yrkas 1. aft riksdagenbeslutar att förslaget om slopande av nuvarande prisreglering avlasfbilstaxorna till och statsbidraget till lastbilsföretagen avslås, 2. att riksdagenbeslutar aft förslaget om ett slopande av persontaxans bindning till SJ:s faxaavslås, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angåendebashamnsalternativet, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna att ingen försämring i trafikutbudetbör ske under innevarande avtalsperiod utöver indragning av Ölandstrafiken, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna vad som i mofionen anförs angåendeprincipen för differentiering av taxorna, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna vad som i motionen anförs om vad sombör avses med "tillfredsställande transportförsörjning". 1985/86:330 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs underavsnittet Marknadsorienterat trafikutbud, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs underavsnittet . 3. att riksdagenavslär propositionens förslag, under avsnittet Ökad konkurrens, om att statensplanering för den framtida Gotlandstrafiken bör 1985/86. utgå frånett statligt ägande av hela eller delar av tonnaget som används av TU1985/86:26 Gotlandstrafiken, 4. aft riksdagenuttalar att den framtida Gotlandsfrafiken skall ske på privatägt tonnage, 5. aff riksdagenbeslutar aft fraktstöd skall utgå med statsbudgefmedel till färjetrafikenmellan och fastlandet, 6. att riksdagenbeslutar att 25 milj. kr, av anslaget D 3. Ersättning till statens järnvägarför köp av vissa tjänster för /87 får användas till fraktstödför färjetrafiken mellan och fastlandet, 7. aff riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om Fraktstödtill färjetrafiken till . 1985/86:331 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om i enlighet med deriktlinjer som anges i motionen. 1985/86:332 av () vari yrkas 1. aff riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna vad som i motionen anförs underavsnittet Gofiand skall ha en tillfredsställande fransportförsörjning, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs underavsnittet Fraktstödet, 3. att riksdagenbeslutar att fraktstödet skall utgå med statsbudgetmedel till färjetrafikenmellan och fastlandet, 4. att riksdagenbeslutar att 25 milj. kr. av anslaget D 3. Ersättning till statens järnvägarför köp av vissa tjänster för /87 får användas till fraktstödför färjetrafiken mellan och fastlandet, 5. att riksdagenavslår propositionens förslag (under avsnittet Ökad konkurrens) om att statensplanering för den framfida Gotlandstrafiken bör utgå ifrån ett stafiigt ägandeav hela eller delar av det tonnage som används i Gotlandsfrafiken, 6. att riksdagenuttalar att den framtida Gotlandsfrafiken skall ske på privatägt tonnage. 1985/86:333 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i mofionen anförs omGotlands-trafikens framtida anknytning till . 1985/86:334 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att avslå regeringens förslag till lag om upphävande av lagen(1979:1035) med bemyndigande om utjämning av taxor för vissalastbilstransporter, 2. att -vid avslag på yrkande I - beslutar att till Transportsföd för /87 anvisa ett jämfört med regeringens förslag med 26 milj. kr.förhöjt förslagsanslag på 80 milj. kr. Bakgrund tu 1985/86:26 Sedanår 1971 regleras färjetrafiken på Gofiand genom en koncessionslagstiftning,nämligen lagen (1970:871) om linjesjöfarf på . Sedan lagens fillkomsthar rederiaktiebolaget (Gotlandsbolaget) svarat för prakfiskt taget allfärjetrafik till och från . År1972 infördes statligt stöd till trafiken. har stödet utbetalatstill Gofiandsbolaget i form av underskottstäckning i enlighet med avtal mellanstaten och bolaget. Nuvarande avtal gäller till utgången av ochförlängs , om det infe sägs upp före . Färjetrafikenbedrivs med de fyra fartygen , , och . Undervintersäsongen trafikeras och utomlördagar. ökar turtätheten till två dagliga turer, och dessutomtrafikeras med en fur och Grankul-lavik på med femturer . Förtaxesätfningen i Gotlandstrafiken gäller den s. k. vägprincipen. Förpersontrafiken innebär detta att priset för en färjeresa skall anpassas tillpriset för en andraklassbiljett på tåg för motsvarande färdsträcka. Taxesättningenpä den trafikstarkaste linjen, , skall vara normerande för deövriga linjernas taxesätfning. För lasfbilsföretagens taxor gäller enprisreglering med stöd av lagen (1979:1035) med bemyndigande om utjämning avtaxor för vissa lastbilstransporter. Syftet med regleringen är att prismässigtjämställa en transport till och från med motsvarande transport påfastlandet. Med stöd av lagen och föreskrifter i anslutning fill denna får densom regelbundet bedriver inrikes fjärr-fransporter av gods med lastbil tilleller från för alla sådana transporter ta ut ett pristillägg med högst0,på nettofraktsumman i varje särskilt fraktavtal (det s.k.Gotlandstillägget). För de merkostnader som Gotlandsfrafiken förorsakar vissatransportförmedlings- eller lastbilsföretag och som inte kompenseras avGotlandstillägget utgår ett statligt stöd, vilket för innevarande budgetår harberäknats till 5,5 milj. kr. Godstransporteri färjetrafiken till stöds sålunda dels genom att staten subventionerarGotlandsbolagets taxor, dels genom Gotlandstillägget, dels också genom dettill Gotlandstillägget anknutna statliga bidraget till vissa transportförmedlings-eller lastbilsföretag. Färjetrafikenkarakteriseras av mycket kraftiga säsongvariationer. Antalet passagerare ijanuari är enligt propositionen ca 20000 och ca 300000. Godstrafiken ärdäremot tämligen jämnt fördelad över året. Riksdagenbehandlade en regeringsskrivelse om färjetrafiken till Gofiand(skr. 1985/86:6, , rskr. I skrivelsen erinrades bl.a. om att detstatliga transportstödet för Gotlandstrafiken anvisas under /85 hade anvisat 40 milj. /, menutfallet blev 71 milj. kr. För innevarande budgetår kunde anspråken påstatsbidrag beräknas med ca 36 milj. kr. överstiga det belopp på 39 milj. kr.som hade anvisat. Dennakostnadsutveckling nödvändiggjorde - betonades det i regeringsskrivelsen enradikal omprövning av trafikens uppläggning och omfattning. Transportrådetborde därför ges i uppdrag att i samarbete med Gotlandsintressenterna - dvs.Gotlands län, och Gotlandsbolaget göra en total översyn avfärjetrafiken till i syfte att få fill ständ en omläggning av dennafrån . Omläggningen borde inriktas på en trafik på endast enfastlandshamn under större delen av året. Härigenom skulle eventuellt utrymmelämnas för sommartrafik utan statsbidrag och en tillfredsställandetransportförsörjning till Gofiand kunna genomföras till en kostnad för staten istorleksordningen 20-40 milj. kr. Isitt betänkande med anledning av skrivelsen, /86:4, framhöll utskottetför sin del att vid ett flertal tillfällen hade betonat det angelägnai att minska kostnaderna för stödet till färjetrafiken fill . Vidareerinrades om aft utskottet i sitt av godkända betänkande TU1984/85:18 hade understrukit att åtgärder som kunde innebära en nivåförändringav ifrågavarande förslagsanslag inte fick genomföras utan riksdagensgodkännande. I sammanhanget konstaterades att ett anslagsöverskridande med 36milj. innebar en avsevärd nivåförändring. Motden angivna bakgrunden anslöt sig utskottet till den i regeringsskrivelsenuttalade uppfattningen att trafikens uppläggning och omfattning borde omprövasi syfte aft minska kostnaderna för det statliga stödet med bibehållande av entillfredsställande transportförsörjning för . En tillfredsställande transportförsörjning för Gotlandm.m. Måletför den statliga trafikpolifiken är enligt beslut atterbjuda medborgarna och näringslivet i landets olika delar en tillfredsställandefransportförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad, (prop.1978/79:99, , rskr. Inu förevarande proposifion framhåller föredragande departementschefen attbegreppet fillfredsställande transportförsörjning enligt hans mening infeentydigt kan definieras. Vad som är tillfredsställande varierar frän tid tillannan och innefattar en sammanvägning av faktorer som pris, frekvens, regularitet,kapacitet, kvalitet, komfort, tillgång till alternativa transportmedel m.m. Enfrekvent trafik till högt pris med låg kvalitet är inte tillfredsställande, menen gles trafik med rimlig avgiftsnivå samf med god punktlighet och kapacitetkan vara tillfredsställande. Ifråga om persontrafik har - fortsätter föredraganden -enomfattande färjetrafik och mycket goda flygförbindelser. Förändringar ifäijetrafiken måste därför bedömas mot bakgrund av det totala trafikutbudetoch inte enbart mot bakgrund av fäijefrafikufbudef. Det är vidare vikfigt atterinra om att statens engagemang i Gotlandstrafiken har varit inriktatmot att erbjuda personer som är mantalsskrivna på (i /86:26fortsättningen för enkelhets skull kallade gotlänningar) en grundläggandetrafikförsörjning. Det har alltså inte varit avsikten att allmänt subventioneraresor till och från . Däremot har en gynnsam och regionalpolitisktviktig effekt av det statliga engagemanget i trafiken varit en godtrafikförsörjning även för turismen. Föredraganden anser att inriktningen av det stafiigaengagemanget bör vara oförändrad och att den bör fä genomslag i taxepolitiken. Mot bakgrund av den totalt sett goda trafikförsörjning somGotland enligt föredraganden faktiskt har finner han att förändringar ochbegränsningar av nuvarande färjetrafik bör kunna genomföras inom ramen för entotalt sett tillfredsställande personfrafikförsörjning. Beträffande godstraftken framhåller föredraganden attsituationen är annorlunda och att någon förändring av kapaciteten infe harvarit aktuell. Under rubriken flera fasflandshamnar underlågsäsong framgår det av propositionen aft fransportrådet har studeratmöjligheten att koncentrera trafiken under lågsäsong till en bashamn påfastlandet, nämligen , samt sommarfrafik pä ochOskarshamn/. Enligt rådet skulle en sådan lösning, innefattande enåretrunftrafik endast på , vara effektiv och medföra en mängd fördelar- inte minst betydligt minskade anspråk på statsbidrag. En sådan bashamnstrafikär sålunda betonas det i propositionen - den enda trafiklösning som kangenomföras inom den kostnadsram om 40 milj. kr. som vidupprepade tillfällen uttalat sig för. Bashamnslösningen kan emellertid förnärvarande inte godtas av Gotlandsintressenterna, som anser att transportrådethar underskattat den övervältring av kostnader på trafikanter och godskundersom skulle bli följden. Med hänvisning till Goflandsintressenternas motstånd fillen bashamnstrafik framhåller föredraganden att det inte är lämpligt attgenomföra en sådan trafikomläggning. Möjligheterna till besparingar istatsbidraget får i stället sökas i bl.a. en bättre anpassning av nuvarandetrafikutbud till efterfrågan. En bashamnstrafik bör genomföras först då enbredare uppslutning kring denna kan uppnås. Aft så inte nu kan ske innebär attstatsbidraget till trafiken inte kan rymmas inom den av förordaderamen om 40 milj. kr. En bättre anpassning än av trafikutbudettill efterfrågan innebär att Ölandstrafiken, som är mycket olönsam, utgår.Tänkbara åtgärder är vidare att det äldsta fartyget, , tas ur trafikoch att utbudsförändringar under lågsäsong i Oskarshamnstrafiken genomförs förturer med mycket låg beläggning. Färjetrafiken till behandlas i tre under denallmänna motionsfiden vid innevarande års väckta mofioner och i åttamotioner som väckts med anledning av nu förevarande proposition. Bland de tre förstnämnda framhålls i mofion T211 (c) attGotland bör ha rätt till fortsatt daglig trafik på minst två fastlandshamnar. Liknandesynpunkter anförs vidare i mofion T280 (m, fp, c), där man ocksåframhåller att bör ha Gotlandstrafik i samma utsträckning TU1985/86:26 som . I motion T308 (s) yrkas att uttalar sig för attinga inskränkningar i Gotlandsfrafiken skall ske. 1 motion 327 (vpk) framhålls att ingen försämring får skeav turantal och kapacitet i den nuvarande Gotlandstrafiken. Vidare begärs attGotlandsbolaget utarbetar ett åtgärdsprogram för att förbättra servicenombord. Motionärerna kräver också bl. a. möjlighet till sittplats under fak påfärjorna utan krav på konsumtion, sovplats på natturer samt erforderligabilplatser med kort bokningstid. I motion 329 (s, c) framhålls att ingen försämring itrafikutbudet bör ske under innevarande avtalsperiod utöver indragning avÖlandstrafiken. Vidare begärs eft tillkännagivande, varibashamnsalternativet "klart och entydigt förkastas". Motionärernaframhåller också att en tillfredsställande transportförsörjning bl.a. innebärmöjlighet till sitt- och sovplats och möjlighet att medta fordon med kortvarsel. I motion 330 (m) betonas det nödvändiga i att det framtidatrafikutbudet i större utsträckning avspeglar den faktiska efterfrågan,som trafikpolitiska beslut om en tillfredsställandetrafikförsörjning beaktas. 1 motion 332 (m) framhålls att regeringens förslag ipraktiken innebär en bashamnstrafik. Till stöd för detta påstående åberoparmotionären att transportrådet har förutskickat att under lågsäsong skallanvändas på Oskarshamnslinjen. Förslaget är orealistiskt - säger motionären -eftersom är eft lastfartyg, som när det gäller tillgänglighet och komfortför passagerare inte motsvarar rimliga krav. Ett nytt fartyg, som kan ersättade båda fartygen och , bör därför anskaffas. I mofion 333 (s) förordas att Oxelösundsalternafivet -även om det inte är aktuellt beaktas i framtida långsiktigadiskussioner om Gotlandstrafikens utformning. Enligt utskottets mening har föredraganden i vad hananfört om Gotlands-trafiken, i här återgivna delar av propositionen, gjort en inuvarande ekonomiska läge lämplig avvägning mellan de olika kraven pä enfillfredsställande fransportförsörjning för Gofiand. Planerna pä enbashamnstrafik och de besparingar en sådan skulle medföra torde sålunda fåöverges. Trafiken kommer i huvudsak att fortsätta som på en nordligoch en sydlig linje, låt vara med vissa utbudsförändringar. Ölandstrafiken, däremot,bör även enligt utskottets mening kunna utgå, men förutsättningar synesföreligga för en fortsatt trafik på under högsäsong. Utskottetförutsätter aft man, inom den ekonomiska ram som gäller för trafiken, underalla årstider söker tillgodose rimliga krav på service och komfort förpassagerarna. Vad gäller kravet på att ersätta de båda fartygen ochGute med ett nytt fartyg utgår vidare utskottet från att frågan omGoflandsbolagets tonnagesammansätfning beaktas i samband med överväganden omett nytt avtal för Gotlandstrafiken. Genom utskottets sålunda redovisade ställningstagandetorde - på ett undantag när - syftet med samtliga de mofionsyrkanden som äri fråga få anses i huvudsak tillgodosett. Undantaget utgörs av motion 333 (s),som avstyrks.De övriga motionsyrkandena bör kunna lämnas utan någon riks- /86:26dagens åtgärd. I motion 331 (m) begärs en lex , som skullemöjliggöra viss skattefri försäljning i färjetrafik mellan fastlandet ochGotland. Motionärerna säger att skattefri försäljning av varor i viss utsträckningregleras i internationella överenskommelser och att en utgångspunkt i dessa äratt försälj ning bör ske i färjetrafiken mellan två stater som går överinternationellt vatten. Denna grundtanke har dock successivtluckrats upp. Flertalet europeiska länder tillåter enligt motionärerna i dagviss försäljning av skattefria varor i färjetrafik mellan fastland och en öinom det egna landet, såvida trafiken sker över internationellt vatten. 1Sverige har trafiken på fått en mycket stor omfattning - utan någotstatligt stöd, medan trafiken på , som trafikerar en avsevärt längresträcka på internationellt vatten, däremot är betydligt sämre och inte kanupprätthållas utan ett betydande statligt ekonomiskt stöd. Genom en skattefriförsäljning i färjefrafiken på , som i första hand bör prövas underlågsäsong, skulle en god trafikförsörjning sfimuleras, turistsäsongen förlängasoch attraktionskraft för den växande konferensnäringen öka. Utskottet vill med anledning av vad motionärerna sålundaanfört till en början framhålla aft internationella överenskommelser, variSverige är part, torde sakna betydelse för det i motionen behandladespörsmålet. Det synes sålunda vara en rent inrikespolitisk fråga huruvidastatsmakterna -med utgångspunkt i motionärernas och andra överväganden, av t.ex. alkoholpolitisk art - bör genomföra sädana ändringar av vår lagstiftningsom skulle kunna tillgodose ifrågavarande önskemål. Förslag härom har framlagts också av bl.a. iGotlands län och av i en gemensam skrivelse till statsrådet ochchefen 1984 om upprättande av en mer attraktivfärjeförbindelse till . Skrivelsen behandlades i proposition1983/84:145 om turist- och rekreationspolitiken m.m. Föredragandedepartementschefen (jordbruksministern) sade sig förutsätta att förslagetprövas och hänvisade till att sn mer attraktiv färjeförbindelse skulle kunnaförlänga turistsäsong och minska behovet av statsbidrag i Gotlandstrafiken. Vidare har statens industriverk, till fullgörande av ettregeringens uppdrag att utreda åtgärder som krävs för utveckling och förnyelseav det gotländska näringslivet, i sin rapport (Sind PM 1985:6)bl.a. föreslagit skattefri försäljning av varor på Gotlandsfärjorna. Utskottet förutsätter i likhet med jordbruksministern attifrågavarande spörsmål blir föremål för en närmare prövning med den av honomangivna inriktningen. I avvaktan pä resultatet av en sådan prövning synes motionenböra lämnas utan någon åtgärd. 3.Riktlinjer för fastställande av taxor i Gotlandstrafiken /86:26 Föredraganden erinrar om att det statliga stödet tillpersontrafiken varit inriktat pä att anpassa färjetrafikenspersontaxor till SJ:s taxa. Denna fastställs numera av SJ, som härigenomberetts möjlighet att på marknadsmässiga grunder och med hänsyn till trafikenskostnadssfruktur fastsfälla avgifterna. SJ har också genomfört en högregrad av prisdifferentiering mellan låg- och högtrafikdagar. Aft låtajärnvägens kostnadsstruktur och marknadsförutsättningar styraGoflandstrafikens taxor är enligt föredragandens mening inte en lämpligordning. Han förordar därför att nuvarande bindning av persontaxan fillSJ-taxan slopas och att persontrafikavgifterna i stället får fastställas medhänsyn till trafikens kostnader och anspråken pä kapacitet. Inom ramen för eftsådant system kan gotlänningarna tillförsäkras särskilda rabatter. Avgifternainom Gotlandstrafiken framför allt under högsäsong men även under andra tiderpå året - bör mer uttalat än styra efteriVågan till tider och turermed ledig kapacitet. Taxorna i Gotlandstrafiken bör därför - fortsätterföredraganden - fastställas med hänsyn främst till trafikenskostnadsutveckling, anspråken på kapacitet och komfort, trafikensmarknadsmässiga villkor samt det av anvisade anslaget. Statens bidragtill Gotlandstrafiken bör även i framfiden i första hand komma gotlänningarnatill godo.