bet · G901AU13 · 1985-12-31 00:00:00 — Syflel var all man i dessa planer skulle föreslådecenlraliseringsåtgärder som innebar att av antalet årsarbeten hosdessa myndigheler skulle kunna flyttas ul i landet fram lill 1990-taletsbörjan. Resultatetav delta uppdrag har redovisats i en rapport från arbetsgruppen fördecentralisering av statlig verksamhet. Decentralisering av statlig verksamhet(Ds C 1985; 11). Rapporten innehåller även förslag om framlidadecentraliseringsåtgärder från arbetsgruppen. Avde planer som inkommit från myndigheterna framgår all de genomförda ellerbeslutade åtgärderna skulle innebära en omlokaliseringfrån av omkring 500 heltidstjänster. Besluten kan främst hänförastill AMS, , och . I rapportenframför arbetsgruppen förslag som bedöms kunna innebära alt ytterligare ett100-tal tjänster skulle kunna flyttas från och före1980-talels slut. bör det enligt arbetsgruppens bedömning varamöjligt att uppnå en lokalisering av totalt 1000 anställda i statligförvaltning utanför . Fråganom en fortsatt omlokalisering av statlig verksamhet tas upp i ett antalmotioner. Centerpartietspartimotion A405 utgår från det nämnda riksdagsbeslutet , vilket man anser skall fullföljas. I motionen framhålls att s. k. ny verksamhet oftast är en avknoppning eller utvidgning av tidigare befint lig verksamhet. Ny verksamhet uppslår inte ur ett vakuum, menar motio närerna, som vänder sig mot att flera statliga myndigheter lokaliserats till med hänvisning till att de inte innebär en "ny" verksamhet. Man tycker därför att det finns anledning alt överväga om inte statliga myndigheter skall få expandera och utvidga sina uppgifter endast om man är beredd alt diskutera en omlokalisering av verksamhelen eller delar av denna. I motionen föreslås vidare alt skaH uttala sig för j regionalpolitiskariktlinjer som skall gälla vid utformningen av besparingar AU 1985/86: 13inom den offentliga seklorn. Motionärerna anser att del finns lydliga tecken påatt man inom såväl den regionala som den lokala förvaltningen försöker klaranödvändiga besparingar genom att koncentrera verksamheter. Liknandefarhågor för en ökad koncentration vid besparingar och rationaliseringar återfinnsi motion A496 av (). Utgångspunkten i motionen är alt destatsfinansiella besparingskraven för de statliga myndigheterna ofta ledertill organisationsförändringar med bl. a. sammanläggningar av regionalamyndigheter, kontor etc. Resultatet av dessa sammanslagningar tenderar enliglmotionären att bli en koncentration av de kvarvarande enheterna till vissaorter. I motionen hänvisas därvid lill lokaliseringen inom avriksbankens avdelningskontor och länsåklagarmyndigheten fill samt yrkasatt regional obalans i samband med offentliga organisationsförändringar skallmotverkas. Dei förordningen om regionalt utvecklingsarbete (SFS 1982:877) fastställdariktlinjerna för myndigheters åliggande inom regionalpolitiken utgör utgångspunkteni motion A435 av m. fl. (s). Enligl motionärerna har inledessa riktlinjer uppfattals som styrande och de har därför inle fått avseddeffekt. Regeringen bör mol denna bakgrund framföra krav på tydligareanvisningar. Dessa skulle enligt motionärerna kunna finnas med i de årligaanvisningarna för myndigheternas anslagsframställningar. I direktiven bör delfinnas både krav på redovisning av vad som gjorts för att uppfylla deregionalpolitiska målen och en redovisning av hur de förslag man för frampåverkar den regionala balansen. I motionen föreslås även att departementen påett sammanhållet sätt redovisar hur man inom olika samhällsområden kan medverkalill en bättre regional balans. Imotion A420 av m.fl. (s) föreslås att arbetsgruppen fördecentralisering av statlig verksamhet aktiveras. Motionärerna vill attarbetsgruppen får i uppdrag att utreda förutsättningarna för ytterligareomlokaliseringar av statlig verksamhet från . I ell förstasteg bör man inventera vad som kan decentraliseras i de verk som ännu inleberörts. Enligl motionen bör i första hand orter i de fyra nordligaste länenkomma i fråga som lokaliseringsorter. Ulskoltet vill ianslutning till motionerna anföra följande. Regeringenhar genomfört eller aviserat en rad åtgärder i syfte all intensifiera ocheffektivera decentraliseringsarbetet. nämndes den rapport somarbetsgruppen för decentralisering av statlig verksamhet avlämnade . Enligt vad utskottet inhämtat pågår överväganden inomregeringens kansli om hur delta arbele skall drivas vidare. Ett initiativ idenna fråga kan väntas . Därtillhar som tidigare nämnts bildats en satnordningsgrupp i regionalpolitiskafrågor inom i vilken statssekreterare för samtligadepartement utom ingår. I sammanhanget kan också nämnasatt del finns planer pä en aktivering av det regionalpolitiska rådets arbele. Utskottetvill härutöver erinra om att det i förordningen om regionalt utvecklingsarbete fastslås att myndigheler efter sina förutsättningar skall 42 - ta hänsyn till verksamhetens betydelse försysselsättning och service AU 1985/86: 13 - beakta möjligheterna tiU decentralisering och - i övrigt verka för att de regionalpolitiska målenuppnås. Deär vidare skyldiga att efter anmodan av lämna uppgifterom bl. a. planer och aktiviteter som är av betydelse för länels utveckling soml.ex. BeträfTandede i motion A435 framförda förslagen om regionalpolitiskt inriktade anvisningari anslutning till regeringens direkliv för anslagsframställningar kan nämnasatt de myndigheter som skall redovisa elt treårigt huvudförslag enligtregeringens direktiv /88 ärs anslagsframställningar skall ange delsvilka ålgärder som på kort sikt är nödvändiga för alt klara minskningen iresurstilldelningen, dels vilka konsekvenser en resurstilldelning enligthuvudförslaget kan få för verksamheten. Genomhär nämnda initiativ skapas instrument för fullföljande av ettdecentraliseringsarbete enligt de riktlinjer tidigare slagit fastvilket utskottet ser med tillfredsställelse på. Av redovisningen ovan framgåri övrigt att de åtgärder som vidtagits och planeras i huvudsak tillgodosersyftet med i sammanhanget behandlade motioner. Motionerna bör därför avslås. I sex motioner framförs förslag om lokalisering avstatlig verksamhet tdl vissa regioner. och () föreslår i motion A406 att skallbesluta att hos regeringen anhålla om förslag om lokalisering av statligverksamhet till län. Motionärerna hänvisar till att länet har den lägstaandelen statligt anställda och att det fått vidkännas en mycket kraftigbefolkningsminskning. LennartBrunander (c) föreslår i motion A4I7 att ger regeringen lill kännaalt statlig verksamhet i störte utsträckning bör placeras i . m.fl. (s) yrkar i motion A469 alt uttalar att tidigareriksdagsbeslut angående lokalisering av statlig verksamhet lill sydöstraSverige snarasl skall fullföljas. JanHyttring och () föreslår i motion A487 att ny statligverksamhet lokaliseras till . och () hemställer i motion A474 att Västernorrlandsspeciella behov av arbetstillfällen beaktas vid ny- och omlokaliseringar avstatlig verksamhet. I motionen föreslås även alt uppgifter inomstatsförvaltningen förs över till de verk och myndigheter som finns i länet.Motionärerna befarar att de stafiiga verk som lokaliserades till islutet av på grund av rådande besparings- och rationaliseringskravmåste minska antalet anställda. De positiva effekter som de genomfördaullokaliseringarna har medfört skulle därmed reduceras. Delta skulle enligtmotionärerna kunna motverkas genom motionsförslagel. MolionA430 av m.fl. (s) behandlar situationen i Söder manlands län. Länet har en mycket låg andel statligt anställda och de utlokaliseringar som gjorts iHl länet har enligt motionärerna inte infriat 43 förväntningarnaom nya arbetstillfällen. Motionärerna förespråkar mot AU 1985/86: 13 dennabakgrund ökade slalliga insatser i länet. Utskottet vill med anledning av de i sammanhangetbehandlade motionerna hänvisa till den priorileringsordning fördecentralisering av statlig verksamhet som antog i anslutning lill1982 års regionalpolitiska beslut. Enligt denna skall i första hand skogslänenoch i andra hand sydöstra och komma i fråga vidlokalisering av staflig verksamhet. Utskottet konstaterar att huvuddelen av nämnda motionerlyfter fram behovet av statlig verksamhet i regioner som är prioriterade. De isammanhanget behandlade motionerna ger inle utskottet anledning alt föreslåriksdagen någon ändring av den fastslagna prioriteringsordningen. från regionalpolitiska utgångspunkter mer gynnat länän de tidigare nämnda är län som haft en kraftig befolkningsökning ochsom totalt sett har en hög andel statligt anställda. Denna bild kännetecknardock inte hela länet och i synnerhet inle dess norra delar. av destatsanställda i länet återfinns i kommun. läns inomregionalaobalans utgör utgångspunkten för motion A425 av m.fl. (s).Motionärerna föreslår alt får i uppdrag alt inom ramen för enförsöksverksamhet utreda möjligheten till en mer balanserad regionalfördelning av befintlig statlig verksamhet Inom län. Utskottet har behandlat motioner meden likartad inriktning och då avvisat motionsyrkandena med hänvisning till allfrågor som rör inomregionala förhållanden i huvudsak anförtrotts länsstyrelserna.Det bör följaktligen ankomma på länsstyrelserna alt aktivt verka för all denstatliga verksamheten i största möjliga utsträckning får en jämn fördelning ilänen. I län pågår för övrigt en försöksverksamhet med decentraliseringinom skatteområdet. Med hänvisning till det anförda avstyrks motionen. I motion A446 av och ()yrkas en utredning om möjligheterna att flytta ytterligare delar av elleralternativt hela . Som moliv till motionsförslagelanförs att fält vidkännas en mycket stor befolkningsökningmedan en motsatt utveckling kunnal noteras i län. Som utskottet nämnt i det föregående tillhör statistiskacentralbyrån de myndigheter som av regeringen fått i uppdrag alt la framförslag till decenlraliseringsåtgärder. De i rapporten (Ds C 1985; 11)redovisade åtgärderna innebär att arbetsuppgifter för totalt 55 personerflyttas från lill . Dessa omflyttningar har enligl vadutskottet erfarit nu slutförts, och under förra budgetåret kunde man notera attmyndigheten hade ett störte antal anställda i än i . Av arbetsgruppens rapport framkommer emellertid att denframtida tekniska utvecklingen inom statistikproduktionen kan få negativa effekter för sysselsättningen i . Enligt statskontorets samrådsyttrande i rap porten kommer den databehandlingen, som i stor utsträckning är förlagd till , att minska kraftigt . Förhål landet alt verksamheten i lill stor del består av den typ av arbete som den nya tekniken kommer alt förändra ger enligt utskottets mening 44 anledning att uppmärksamtfölja sysselsättningens utveckling och fördel- AU 1985/86: 13 ning inomstatistiska centralbyrån. Utskottet förutsätter att detta sker inom de organsom inrättats inom för delta ändamål. Motionen bör mot dennabakgrund inte föranleda någon åtgärd från sida. Utskottettar slutligen i detta avsnitt upp motion A483 av () i vilkenföreslås en flyttning av ERU:s verksamhet från . Enligt motionärernabör ERU, dvs. expertgruppen för forskning om regional utveckling, knytas tillnågon av högskolorna i Nortland, företrädesvis högskolan i Sundsvall-Härnösandsom bedriver ekonomisk utbildning. ERUär en organisation inom induslridepartemenlet som har till uppgift att initieraoch samordna forskning om regional utveckling och näringslivets omvandling.Arbetet syftar lill att ta fram kunskap som underlag för regional- ochindustripolitiken. I expertgruppen ingår forskare från olika utbildningsinstitutionersaml representanter för departement, centrala ämbetsverk ochintresseorganisationer. Till dess kansli har älta tjänster knutits.Forskningsarbetet sker med hjälp av forskargrupper inom flerårigaforskningsprogram. En stor del av del arbete som initieras av ERU bedrivs i deregioner som nämns i motionen. Utskottet vill också erinra om att det inrättatsett centrum för regionalvetenskaplig forskning i högskole-region-CERUM.Någon åtgärd med anledning av motionen är inle påkallad. Den avstyrks därförav utskottet. Utvecklingen i vissa regiontyper Icenterpartiets motion 1985/86: A405 beskrivs inflyttningen till storstadsområdenasom negativ på det sättet att de sociala problemen ökar i dessa områden. Somexempel härpå anges att den högsta andelen socialbidragslagare finns i Malmöoch kommuner. I motionen pekas vidare på det ökade antaletlångtidsarbetslösa i och föreslås att regeringen skall ta initiativlill särskilda arbetsmarknadspolitiska åtgärder avseende långtidsarbetslösa istorstadsområdena. Utskottetkan först konstatera att det finns tydliga tendenser tillminskning av långtidsarbetslösheten. Anlalel personer med en arbetslöshelslidav mer än minskade t. ex. mellan meddrygt . Härutöver kan erinras om all AMS och träffade enöverenskommelse om en tvåårig försöksverksamhet med samordnadeinsatser för långlidsarbetslösa i kommunen. Därutöver har tidigare underriksmötet (AU 1985/ 86; 11) begärt all regeringen i kompietteringspropositionenskall redovisa förslag lill hur ett effekfivt stöd lill de långtidsarbetslösalämpligen bör utformas. Motion A405 är därmed i allt väsentligt tillgodosedd idenna del och bör inte föranleda någon ytterligare åtgärd. Imotion 1985/86; A405 anses vidare att det bör finnas befolkningsmål för de olika länen. Dessa mål skall vara en vägledning för vilket befolknings underlag som är nödvändigt för att en viss regions förutsättningar till utveckling skall kunna tas till vara. Det föreslås att de planeringslal som angavs vid1982 års beslut skall tas som utgångspunkt för angivande av nya AU 1985/86:13 befolkningsmålsätlningar för länen 1995. Vidare anförs att målsättningenskall vara att storstädernas andel av befolkningen långsiktigt hålls oförändradsaml att planeringen utgår ifrån alt en inflyttning skall ske till de områdensom nu är mest drabbade av avfolkning. När det gäller planeringslalen och deras roll iregionalpolitiken anmäls i budgetpropositionen att ERU på regeringens uppdragutvärderat planeringstalens roll i regionalpolitiken och överiämnal en rapporti . Rapporten har remissbehandlats, och enligt vad som upplyses ipropositionen avser regeringen att senare förelägga förslag i frägan.Utskottet är i avvaktan härpå inte berett all tillstyrka några uttalanden omutvecklingsmålen för storstadsområdena eller de skilda länen. I sammanhanget tar utskottet också upp ett yrkande imolion 1985/ 86; A477 av . Åsling att stödområdesgränserna skallefterlevas vid regionalpolitiska insatser. Regionalpolitiken skall enligl tidigare enhälliga beslulomfatta hela landet. Detta kommer till uttryck i bl. a. att länsplaneringenomfattar alla län saml att alla län får del av anslaget Regionalautvecklingsinsatser m. m. Stödområdet markerar att del finns en del av landetmed så långsiktiga och omfattande strukturproblem att regionalpolitiskt slödför utvecklingen av näringslivet där lämnas reguljärt. Men detta innebär intenågot hinder mot alt insatser i vissa fall görs utanför stödområdet. Sålundakan regeringen besluta att stöd under en begränsad övergångstid kan utgå i en orteller kommun lill följd av svåra strukturomvandlingsproblem. Länsstyrelsernahar också möjlighet all inom ramen för det ovan nämnda anslaget lämnainvesteringsbidrag. I propositionen anmäls att av beviljat stödbeloppunder /85 har gått till företag inom stödområdena. Denprioritering som eftersträvas av detta område kommer sålunda till tydligtuttryck i stödgivningen och bör enligt utskottets mening göra så även framgent. De insatser som har gjorts eller planeras iUddevallaregionen, och Bergslagen för alt därlösa sysselsättningsproblem i samband med omfattande företagsnedläggningareller strukturförändringar har finansierats i särskild ordning för att intebegränsa resursutrymmet för regionalpolitiska insatser inom stödområdena. Detär ett tillvägagångssätt som använts även i samband med mera omfattandedriftsinskränkningar och nedläggningar utanför stödområdena. Som framgår av del sagda är stödområdet prioriterat ifråga om regionalpolitiska insatser, varför motion A477 i denna del kan lämnasutan åtgärd av . m.fl. (c) menar i molion 1985/86: A405 alllandsbygdens problem och framtidsfrågor behandlats endast sporadiskt eller inte alls i samhällsarbetet. För att kunna skapa en levande landsbygd behövs en bättre utvecklad samverkan mellan olika samhällssektorer och planerings- 46 Det måste enligtmotionärerna finnas en helhetssyn för landsbyg- AU 1985/86: 13 den. Därvidmåste även bosättning, bebyggelse, infrastruktur och näringsliv av annat slagän de areella näringarna beaktas. Del föreslås alt tar initiativlill ett ulvecklingsprogram för landsbygden. Målsättningen med detta programskall vara att forma en strategi för en levande landsbygd. Regeringen böruppdra ål glesbygdsdelegalionen att lägga fram ett sådani förslag. Landsbygdensproblem går enligt motion 1985/86: A438 av m.fl. (m) i högutsträckning alt hänföra till vad som betecknas som socialdemokratiskcentraliseringspolitik. Den kraftiga expansionen av den offentliga seklorn ochdess service har enligt motionärerna indirekt kommit att bli en belastning förlandsbygdsbefolkningen, och lösningarna på serviceproblemen har inte i sammautsträckning kunnal utnyttjas av människor som lever utanför tätorterna.Vidare anförs alt privata alternativ omöjliggjorts genom offentliga monopol ochhöga skatter. Motionärernamenar att en minskad offentlig inblandning skulle förbättra situationen förlandsbygdens befolkning och sammanfattar de förslag till åtgärder som bör ingåi det föreslagna utvecklingsprogrammet under fyra huvudrubriker: - Förbättra för jord- och skogsbruket och försmåföretagen - Skapa rättvisa i familjepoliliken - Erkänn bilens värde - Förenkla byggandet. och () föreslår i molion 1985/86; A470 också etthandlingsprogram för landsbygden med utgångspunkt i förhållandena i Kalmarlän. Programmet skall enligt motionärerna inriktas på all stärka jordbruket,service och småföretagsamhet. Begreppetlandsbygd är som utskottet anfört vid behandlingen'av motsvarande yrkandentidigare år myckel heterogent. Till landsbygden räknas områden som har heltskilda förulsättningar att ge invånarna arbele och service. Dit hör isoleradeområden i Nortlands inland med liten lokal arbetsmarknad och ett smaltserviceutbud men också storsladsnära områden med en stor och väldifferentieradarbetsmarknad inom räckhåll och med tillgång lill ett brett serviceutbud. Såvälproblemanalys som åtgärdsförslag kan därför förutsättas vara så olika förskilda delar av landsbygden all ett samlat utvecklingsprogram inte blirmeningsfulll. I stället bör som utskottet tidigare förordat förekommandeproblem behandlas i utvecklingsplaneringen i resp. län. Resultatet av dennaplanering fär sedan visa om det finns behov av åtgärder som är gemensamma fören störte eller mindre del av landsbygden. Glesbygdsdelegationen har givelvisen central roll i delta arbete. Utskottetvill i övrigt påpeka all många av de förslag som förs fram i motionerna avseratt generellt ändra förutsättningarna för t. ex. jordbruk och småföretag.Förslagen i dessa delar anknyter ofta till partimotioner i dessa ämnen ochbehandlas i andra sammanhang. Somframgått av redovisningen ovan finns del redan en etablerad ord ning avseende hur de problem som anges i motionerna skall hanteras inom regionalpolitikens ram. Utskottets slutsals blir därför att motionerna A405 47 i aktuell del, A438 ochA470 bör avslås av . Deregionalpolitiska medlens allmänna utformning m. m. AU 1985/86:13 Moderatasamlingspartiet anför i kommiltémotion 1985/86; A481 all ett positivtnäringslivsklimat är den främsta förutsättningen för att del skall finnasföretag i hela landet. Offentliga medel kan emellertid medverka till att minskade "regionala handikapp" som näringslivet i vissa delar av Sverigehar att brottas med. Genom att kompensera för dessa "handikapp" kannäringslivet få bättre möjlighet att utvecklas. Motionärerna anser allsamspelet mellan olika företag ofta är en förutsättning för tillväxt. Om delallmänna underlättar för ell företag att etablera sig eller att utvidga kanhela ortens näringsliv stimuleras. Denna typ av åtgärder kan dock bara brukasunder en övergångstid. Näringslivet måste utvecklas på egen hand. Det ärorimligt alt tillskjuta subsidier för att ordna jobb. Eltnäringsliv med växtkraft och stabilitet måste stå på egna ben - långsiktigtbidragsberoende skadar enligt motionen alla förelag. Regionalpolitiken föreslåsbli så utformad alt - den utnyttjar marknadsekonomins funktion, - geografiska nackdelar minskar, - den huvudsakligen baseras på generella medel, - den tar hänsyn till fler faktorer och nyttjar fleramedel än traditionell regionalpolitik, - den har enkla och fasta regler för slöd, - beslut i störte utsträckning fattas på regionalnivå. Folkpartietanser i mofion 1985/86; A473 alt det regionalpolitiska stödet i högre grad börvara generellt. Det skall vara lätt att administrera och lätt för den enskildenäringsidkaren att vela vilka förutsättningar som gäller. Stödformer somförutsätter långtgående förhandlingar mellan företag och staten eller innehållerbetydande inslag av godtycke bör undvikas. Vidare anförs all den svenskaregionalpolitiken har vuxit fram under en följd av år och omfattar en lång radmedel. Det är enligt motionärerna svårt alt få en tillfredsställande överblicköver dessa, och någon samlad utvärdering av deras effekter gjordes inte av denregionalpolitiska kommittén (SOU 1984:74). Utredningen föreslog inte hellernågra förenklingar. Sådana efterlyses i motionen. Riksdagenbeslöt föregående år (AU 1984/85; 13) om de regionalpolitiska medlens utformning. Det innebär alt grunden för del regionalpolitiska arbetet är följande medel; Regionalpolitisk planering, sektorssamordning och projektverksamhet, lokaliseringsstöd i samband med investeringar, sysselsättningsslöd, glesbygdsstöd och transportstöd. I pågår försök med nedsättning av socialavgifterna. Medlen inrikias i ökad grad på att stödja företagsutveckling och nyföretagande på ett sätt som är anpassat till regionernas egna resurser. De selektiva åtgärderna spelar en huvudroll i den nuvarande regionalpolitiken. Vid sidan av transportstödet är nedsättningen av socialavgifterna och sysselsätlningsstödel de viktigas- le generella medlen. Utskottet vill med anledning av vad som yrkas i motionerna A473 och A481 om att medlen i huvudsak bör vara generella framhålla alt någon utvidgning av användningen av sådana medel inte bör ske förtån erfarenheterna av nedsättningen av socialavgifterna i Nortbot- .n ten har utvärderats,vilket kan ske först . Ulskoltet erinrade vid behandlingen av motsvarande yrkandeföregåen- AU 1985/86: 13 de år om all utvecklingen internationellt sett innebären gradvis övergång från generella lill selekliva medel i regionalpolitiken ochframhöll all denna utveckling är naturlig mot bakgrund av de alll högre krav påeffektivitet i medelsanvändningen som reses under nuvarande kärva ekonomiskaförhållanden i flertalet länder. Akluella delar av motionerna A473 och A481avstyrks av ulskotlet med det anförda. Ulskoltet tar i sammanhanget också upp ett yrkande imolion 1985/ 86; A493 av och i (c) omspråkbruket i regionalpolitiken med innebörd alt ordet stöd utmönstras. Ulskollel kan inse all det skulle kunna vara av en visspsykologisk betydelse alt ändra språkbruket och använda en annan benämning förvissa av de regionalpolitiska åtgärderna än stöd. Men svårigheterna härvidlagdemonstreras på ell övertygande sätt av motionärerna själva. 1 ett avsnitt imotionen om glesbygdskonsulenter som omfattar ca en halv sida används uttrycken"stöd" eller "stödja" nio gånger. I endast ell av fallenanvänds ordet med koppling till en formell benämning i en regionalpolitiskförfattning. I de andra fallen skulle motionärerna mycket väl ha kunnal användaandra uttryckssätt. Del är utskottets mening att den av motionärernaeftersträvade ändringen av språkbruket - och som utskottet i och för sig skullevälkomna - måste åstadkommas pä ett annat sätt än genom beslul av riksdagen.Molion A493 avstyrks i refererad del.