bet · G901SfU20 · 1985-12-31 00:00:00 — En sådan väg antyds i betänkandet (SOU 1984:58) Invandrar-och minoritetspolitiken, nämligen möjligheten att ge de samfund som önskarhjälp med en frivillig registrering av medlemmar och uppbörd avförsamlingsavgifter. kyrkomöte har också med anledning av väcktamotioner (mot. 1985:62 och 73, KL 16, kskr. 21) anhållit att regeringen låterutreda denna fråga. I detta sammanhang bör erinras om att tanken på enfrivillig registrering av samfundstillhörighet i folkbokföringen har avvisatsav flera tidigare statliga utredningar, bl. a. med hänsyn till svårigheten atttrygga frivilligheten i ett registreringsförfarande hos en myndighet. Andravägar bör alltså sökas för att underlätta för invandrarsamfunden att nå kontaktmed sina medlemmar. Den ovan antydda möjligheten av stöd till den centralasamfundsorganisationen kan underlätta uppbyggnaden av ett kontaktnät. Men detbör också kunna övervägas hur samhällets och olika myndighetersinformationsservice kan medverka här. Frågan har tidigare berörts bl. a. av1979 års folkbokföringskommitté i dess betänkande (SOU 1981:101) Folkbokföringensframtida organisation. Vissa kyrkliga kommuner, t. ex. kyrkligasamfällighet, har också tagit beaktansvärda initiafiv i detta avseende.Möjligheten att utvidga sådana former av service åt invandrarsamfunden börbelysas i utredningsarbetet. En viktig synpunkt när det gäller samhällets stöd åtinvandrarsamfunden är också sambanden mellan dessa ochinvandrarorganisationerna. Utformningen av samhällets stöd åtinvandrarorganisationerna bör också beaktas i utredningsarbetet. Det är ocksåangeläget att samfunden själva bereds tillfälle att framföra synpunkter ochönskemål mot bakgrunden av de svårigheter av olika slag som de upplever i detsvenska samhället. I arbetsgruppens uppdrag ingår även att utreda om slopandeav anteckningar av kyrkliga förrättningar i folkbokföringen kan undanröja vadsom nu upplevs som en diskriminerande behandling av andra trossamfund änsvenska kyrkan. Med hänvisning till vad som anförts finner utskottet inteatt motion 305 i här aktuell del (yrkandena 2-4) bör föranleda någon riksdagensåtgärd. Ett förslag i motion 345 (fp) anknyter till arbetsgruppensuppdrag. Mofionärerna uttalar att det varit önskvärt att gruppen tillsatts tidigare såatt förslag om stöd fill invandrarnas trossamfund hade kunnat läggas i proposi tionen om invandrarpolitiken. De erinrar om att arbetsgruppen skall redovisa resultatet av sitt arbete . Motionärerna förutsätter att regeringen skall lägga fram förslag om förbättrat stöd till invandrarnas trossamfund. De vill att skall göra ett ,, uttalandetill regeringen av denna innebörd. Utskottet anser att beredningen SfU1985/86:20 av arbetsgruppens kommande förslag inte bör föregripas och avstyrkerdärför yrkande 1 i motion 345. Närvarande: (), (),(), (), (Ip), (), (), (), (), GunnelLiljegren (m), (), (vpk), (), () och (). Uttalande om utbyggt stöd tillinvandrarorganisationernas kulturella verksamhet (vpk) anser att den del avutskottets yttrande som på s. 2 börjar "1 propositionen" och slutar"yrkande 3)" bort ha följande lydelse: I den av fastställda målsättningen förinvandrarpolitiken uppställs valfriheten som ett huvudmål vid sidan omjämlikhet och samverkan. Valfrihetsmälet innebär bl. a. på kulturens område attinvandrarna tiller-känns rätten att behålla och utveckla sin egen kultur. Enförutsättning härför är dock att samhället är berett att lämna tillräckligaresurser. har också under en följd av år begärtsärskilda medel för kulturverksamhet bland språkliga minoriteter. Statenskulturråd fann detta angeläget, eftersom man vet att inom de generella bidragenhar invandrarän-damålen svårt att hävda sig i den hårda konkurrensen. Det kulturella arvets betydelse för utvecklingen av denenskilda människans personlighet samt nationella och klassmässiga identitet ärallmänt omvittnad. Den utgör också grunden för den nationella gemenskapen. Detär därför uppenbart att det är nödvändigt att invandrarna får möjligheter attta del av och utveckla sin kultur. Detta bidrar till att stärka framför alltinvandrarbarnens och -ungdomens identitet och självkänsla. Självfallet måsteinvandrarorganisafionerna med sin kulturella och sociala verksamhet bland bådebarn, unga och äldre inta en central roll för att ge invandrarna tillgång tillsin kultur och sin historia. Kraftiga insatser bör därför göras för att stödjainvandrarorganisationernas kulturella verksamhet. I sammanhanget är detnödvändigt att komma ihåg att invandrarna i mycket hög grad saknar möjlighetatt tillgodogöra sig samhällets övriga kulturutbud på grund av språket. Ett särskilt bidrag för kulturverksamhet bland språkligaminoriteter är nödvändigt för att skall kunna stödja sådana projekt och 5-7 verksamheterinom invandrarorganisationerna som inte ryms inom nuvaran- SfU 1985/86:20de bidragsformer. Med hänvisning till vad som anförts förordar utskottet att3 milj. kr. anvisas till invandrarorganisationernas kulturella verksamhet.Utskottet tillstyrker alltså motion 342 yrkande 2. Utskottets ställningstagandeinnebär att motionerna 341 yrkande 2, 345 yrkande 7 och 794 yrkande 3 i vissmån blir tillgodosedda. Benämningen invandrar- och minoritetspolitik (vpk) anser att den del avutskottets yttrande som på s. 3 börjar "Av propositionen" och slutar"i propositionen" bort ha följande lydelse: Målet med invandrarpolitiken uppnås efter en långsiktigprocess som kan påskyndas eller fördröjas beroende på de åtgärder som vidtas.Processen kan påskyndas genom insatser som ökar invandrarnas sociala rörlighet,deras bildnings- och kunskapsnivå, deras rörlighet i vad gäller yrke, inkomstoch bostad. Invandrarpolitiken måste utgå från att det inte finnsnågra motsättningar mellan de grupptillhörigheter som dominerar invandrarnasidentitet -nationell grupptillhörighet, invandrartillhörighet ochklasstillhörighet. En invandrarpolitik som genom olika åtgärder försöker tvingainvandrarna att förneka och undertrycka någon av de ovan nämndagrupplojaliteterna försvårar och fördröjer invandrarpolitikens mål och är dömdatt misslyckas. Dessa tankegångar har varit vägledande förinvandrarpolitiken hitfills. De baserar sig på det faktum att invandrarna ärdels invandrare med allt de har gemensamt med alla invandrare, men ocksånationella minoriteter inom ramen för det gemensamma ursprunget. Därför fickpolitiken på området benämningen "invandrar- och minoritetspolitik",vilket också återspeglades i direktiven till den invandrarpolitiskautredningen, . IPOK konstaterade också i sitt betänkande att begreppetinvandrar- och minoritetspolitik också i lortsättningen bör vara benämningenoch grunden för politiken på området. Därför är det oroande att regeringen ipropositionen enbart talar om invandrarpolitiken. Minoritetspolitiken nämnsinte en enda gång i den omfattande propositionen. Bristande satsningar påkulturens område samt borttagande av stödet till invandrartidningar, ikombination med andra åtgärder, kan tolkas som en radikal förändring avriktlinjerna för invandrarpolitiken. Vad utskottet här anfört om bibehållandeav begreppet invandrar- och minoritetspolitik bör ges regeringen till känna. Inrättande av ett kurdiskt kulturcentrum (vpk) anser att den del avutskottets yttrande som på s. 4 börjar "Utskottet vill" och slutar"avstyrker motionsyrkandena" bort ha följande lydelse: Motionärerna har enligt utskottets mening på ettövertygande sätt visat på behovet av ett kurdiskt kulturcentrum i . Kurderna som är splittrade minoriteter utan eget land har en svårare situation än övriga 58 flyktinggrupper.De bör därför ges ett i förhållande till övriga invandrargrup- SfU1985/86:20 per ökat stöd, bl. a. genom att ett kurdiskt, kulturellt institutupprättas. Regeringen bör så som föreslås i motionerna 2229 och U522 snarastlägga fram förslag härom. , , , , , och (alla s) anseratt den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjar "Immigrantinstitutetbedriver" och slutar "blir tillgodosedda" bort ha följandelydelse: Med hänvisning till vad som anförts anser utskottet attfrågan om verksamhet bör övervägas i samband medberedningen inom av utredningsförslagen. 1 avvaktan härpå börenligt utskottets mening budgetår få ettoförändrat bidrag om . jämte viss kostnadsuppräkning. harockså i enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen beräknat medelav minst denna storiek under anslaget . Bidrag till särskilda kulturellaändamål (prop. 1985/86:100 bil. 10, KrU 1985/86:18, rskr.l985/86:192). har anfört om överväganden av frågan om institutets verksamhetbör som sin mening ge regeringen till känna. Remissyttrande SfU 1985/86:20 anför inledningsvis att riksdagenskulturutskott har hemställt om statens kulturråds yttrande över motionerna1985/86:339, 343, 344 och 348. På grund av den korta tid som stått till budsavges yttrandet av kansliet. Iyttrandet anförs vidare följande: verksamhet består av delsInvandrarförlaget dels övrig verksamhet med bl. a. bibliotek och kulturprogram. Inom ramen för det statliga litteraturstödet harInvandrarförlaget fått i genomsnitt 75 000 kr.per år i litteraturstöd. Av de 20 titlar som fått bidrag har fem ännu intekommit ut. Ansökningar om bidrag har minskat betydligt vilkettyder på att utgivningen är mycket begränsad (se underbilaga 1). Till den övriga verksamhet som institutet bedriver har rådetinte gett bidrag då verksamheten inte har den inriktning som i första hundfaller inom de bidragsanslag som rådet disponerar. I kontakterna med kulturlivet har vi noterat attImmigrantinstitutets verksamhet är omdiskuterad och värderas mycket olika avolika parter. Ovanstående är det bidrag till en kulturpolitisk bedömningsom kan lämna. Skulle bedömningen grundaspå invandrarpolitiska ställningstaganden - motionerna har väckts med anledningav propositionen om invandrarpolitiken och jämförelse görs med stödet tillinvandrarorganisationer av olika storlek - får andra faktorer vägas in. Stöd till litteratur på invandrar- SfU 1985/86:20 ochminoritetsspråk (enskilda titlar) samt stöd till allmänna förlagskostnaderbudgetåren 1979/80-1985/86 87 5(10 3(1 000 523 9(J0 ' 2 titlar, . iinnu ej utgivna" 2 titlar. i stödbelopp, ännu ej utgivna ' Ännu ej utgiven. * Utanför litteraturstödsanslagct erhöll lörlaget 36 70(i kr. iinvesleringshkliag för inköp av datorutrustning. har i skrivelse lämnat följandekompletterande uppgifter: I rådets yttrande uppgavs att 5 titlar av de 20 som /80 erhållit stöd ännu ej är utgivna. Den uppgiften är felaktig.Korrekt antal outgivna titlar är tre. 1981/82 2titlar, . 1982/83 1titel, . Det bör också noteras att av olika orsakerknappast förväntar sig att dessa titlar kommer att ges ut av Invandrarförlaget.Frågan om återbetalning av stödbeloppen är däremot ej slutligt avgjord. På begäranav Invandrarförlaget har kulttrrrådet i skrivelse till kulturutskottetklarlagt läget beträffande de tre outgivna titlarna (se underbilaga 1).Kulturrådet anför följande: För en titel har återkrävtstödbeloppet . Återbetalning har ej skett. För en titel med stödbeslut har förlaget i brev1986-01-20 meddelat att titeln inte kommer att ges ut. kommer attbegära återbetalning men beslut om detta är ännu inte fattat. För en titel med stödbeslut har inget meddelatsfrån förlaget. Då gått sedan stödbeslutet fattats utan att boken kommitut förefaller det inte möjligt för rådet att uttala sig om huruvida denna titelkortimer att utges. Om förlaget inte lämn;tr sådana upplysningar attdet framgår att utgivningen påbörjats blir återkrav aktuellt. Proposition1985/86:100................................................ ....... 1 Proposition1985/86:98.................................................. ....... 1 Motionerväckta med anledning av propositionen........... 2 Motionerväckta under den allmänna motionstiden /85 5 Mofionerväckta under den allmänna motionstiden /86 5 Motionöverlämnad från utrikesutskottet........................ ....... 6 Motioneröverlämnade från kulturutskottet..................... ....... 6 Inledning............... '........................................................ ....... 7 Riktlinjerför invandrarpolitiken....................................... ....... 7 Genomförandeav invandrarpolitiken ............................. ....... 9 Ansvaretför åtgärder för invandrare ............................ ....... 9 Kommuneroch landsting................................................. 10 Informationoch opinionsbildning.................................... 10 Språkregistrering............................................................ ..... 18 Kulturellafrågor.............................................................. ..... 19 Forskningsfrågor............................................................. ..... 22 (nr 143) om migrerande arbetstagare .. 24 mot etnisk diskriminering....................... 24 Grunderför statsbidrag till invandrarnas organisationer och bidragtill avgränsade projekt......................................... 29 Anslagtill åtgärder till invandrare................................... 32 Olagadiskriminering m. m............................................... 33 1 Rasistisktklotter (c)................................................. 37 2 Meritvärderingför invandrare (fp, c)........................ ...... 37 3 Rekrytering avinvandrare till polisutbildning (c) ..... ...... 38 4 Ekonomiskt stödför behandling av tortyroffer (c).... ...... 38 5 Sanktioneradeförbudsreglermot etnisk diskriminering (fp) ,,,. 6 En ombudsmanmot etnisk diskriminering (m) ......... ...... 39 7 Kansliresurserför ombudsmannens verksamhet (fp) 40 8 Grunder förstatsbidrag till invandrarnas organisationer (c) 40 9 Medelsanvisningtill åtgärder för invandrare (fp)..... 41 10 Medelsanvisningtill åtgärder för invandrare (c) ...... ...... 41 11 Förbud motorganisafioner som främjar etnisk diskriminering ,. 1 Äldreinvandrares situation (fp) ............................. 43 2 Sammanslagningav statsbidragen till hemspråksundervisning ochhemspråksträning (fp)............................................. 44 3 Grunder för statsbidrag till invandrarorganisationerna m. m. fp)................................................................................... 44 Bilaga 1 Lagförslag ........................................................ ..... 45 Bilaga 2 Yttrande från kulturutskottet............................ 50 gotab Stocichoim 1986 r0998 64