bet · G901UbU10 · 1985-12-31 00:00:00 — I fråga om arbete som har utförtsutomlands bortses vid beräkningen av pensionsgrundande inkomst frän sådanalönetillägg som betingas av ökade levnadskostnader och andra särskildaförhållanden i sysselsättningslandet. Såsom inkomst av anställning anses även a) sjukpenning enligt denna lag ellerlagen (1976: 380) om arbetsskadeförsäkring eller motsvarande ersättning somutgår enligt annan författning eller på grund av regeringens förordnande, i denmån ersättningen träder i stället för försäkrads inkomst såsom arbetstagare iallmän eller enskild tjänst, b) föräldrapenning, c) vårdbidrag enligt 9 kap. 4 §, i denmån bidraget inte är ersättning för merkostnader, d) dagpenningfrån erkänd arbetslöshetskassa, e) kontant arbetsmarknadsstöd enligt lagen (1973:371) omkontant ar betsmarknadsstöd, O utbildningsbidrag under arbetsmarknadsutbildning ochyrkesinriktad rehabilitering i form av dagpenning, g) timstudiestöd, inkomstbidrag och vuxenstudiebidragenligt studiestödslagen (1973: 349), h) delpension enligt lagarna (1975: 380) och (1979:84) omdelpensionsförsäkring, i) dagpenning till värnpliktiga och vapenfriatjänstepliktiga under repetitionsutbildning, frivilliga som genomgårutbildning under krigsförbands-övning eller särskild övning inomvärnpliktsutbildningen, läkare under försvarsmedicinsk tjänstgöring samtcivilförsvarspliktiga, j)utbildningsbidrag för doktorander, k) timersättning vid grundlag- k) timersättning vid grundutbild- gandeutbildning för vuxna, ningför vuxna (grundvux) och vid gruttdläggandesvenskundervisning för invandrare, I) livränta enligt 4 kap. lagen (1976: 380) omarbetsskadeförsäkring eller motsvarande livränta som bestäms med tillämpning avsagda lag, ' Senaste lydelse 1984:671. m)från och konstnärsnämnden utgående bidrag UbU1985/86:10 som ej är att hänföra till inkomst av annat förvärvsarbete enligt 3§, i den Bil. 4 mån regeringen så förordnar. Ifråga om ersättning i pengar eller naturaförmåner som sägs i första stycket förarbete som någon utfört för någon annans räkning utan att vara anställd idennes tjänst gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i 3 kap. 2 § andrastycket. Vidberäkning av inkomst av anställning skall hänsyn tas till lön eller annanersättning, som den försäkrade har fått från en arbetsgivare, som är bosattutom riket eller är utländsk juridisk person, endast i fall då den försäkradesysselsatts här i riket eller tjänstgjort som ombord på svenskthandelsfartyg. Vad som sägs här skall inte gälla beträffande lön till svenskamedborgare, om svenska staten eller, där lönen härrör från utländsk juridisk person,en svensk juridisk person, som äger ett bestämmande inflytande över denutländska juridiska personen, enligt av godtagenförbindelse har att svara för tilläggspensionsavgiften. Hänsynskall ej heller tas till lön eller annan ersättning från främmande maktsbeskickning eller lönade konsulat här i riket eller från arbetsgivare, somtillhör sådan beskickning eller sådant konsulat och som inte är svenskmedborgare. Vad som sägs här skall inte gälla beträffande lön till svensk medborgareeller till den som utan att vara svensk medborgare är bosatt i riket, om enuUändsk beskickning här i riket enligt av godtagenförbindelse har att svara för tilläggspensionsavgiften. Densom åtagit sig förbindelse enligt tredje eller Qärde stycket skall anses såsomarbetsgivare. Dennalag träder i kraft . 1 Förslag till UbU 1985/86:10 Lag omrätt till ledighet för grundläggande svenskundervisning för invandrare 1 §En arbetstagare, som har antagits till undervisning enligt lagen (0000:00) om grundläggande svenskundervisning för invandrare, har rätt att vara ledig från sin anställning för att delta i undervisningen enligt bestämmelserna i denna lag. Tidunder vilken en arbetstagare är ledig enligt denna lag räknas som arbetad tidvid tillämpning av andra författningar. 2 §Avtal är ogiltiga i den mån de upphäver eller inskränker en arbetsta gares rättigheter enligt denna lag. Genom kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation får dock göras avvi kelser från 4 § och 5 § andra stycket. Den närmare tillämpningen av 7 § får också bestämmas på det sättet. Enarbetsgivare som är bunden av ett sådant kollektivavtal får tillämpa avtaletäven på arbetstagare som inte är medlemmar av den avtalsslutandearbetstagarorganisationen men sysselsätts i arbete som avses med avtalet. 3 §Har överenskommelse träffats om svenskundervisning på arbetstid vid ett sådant samråd som avses i 7 § lagen (0000:00) om grundläggande svenskundervisning för invandrare, har en arbetstagare som vill delta i undervisningen rätt till erforderlig ledighet för att göra detta. Träffasinte överenskommelse enligt första stycket, har en arbetstagare rätt tillledighet för att delta i grundläggande svenskundervisning för invandrare delsi form av hel ledighet i samband med heltidsstudier, dels i form av förkortningav arbetstiden till hälften av den för arbetsplatsen normala arbetstiden isamband med deltidsstudier. En arbetstagare vars arbetstid är mindre än hälftenav den för arbetsplatsen normala arbetstiden har dock rätt till hel ledighet isamband med deltidsstudier. Rätttill ledighet i den omfattning som följer av andra stycket har även enarbetstagare som deltar i undervisningen på tid som inte är arbetstagarensarbetstid. I ett sådant fall skall vid förkortning av arbetstiden hela ledighetenförläggas antingen till arbetsdagens början eller slut i enlighet medarbetstagarens önskemål. 4 § Arbetsgivaren skall underrättas om attarbetstagaren vill utnyttja sin rätt till ledighet minst en månad föreledighetens början. 5 § Arbetstagaren får avbryta en påbörjad ledighetoch återuppta arbetet i samma omfattning som före ledigheten. Villarbetstagaren utnyttja sin rätt enligt första stycket skall arbetsgivarenunderrättas om detta möjligt. Arbetsgivaren är inte skyldig att låtaarbetstagaren återgå i arbete tidigare än efter det att underrättelsehar lämnats. 6 §En arbetstagare får inte sägas upp eller avskedas enbart av det skälet att arbetstagaren begär eller tar i anspråk sin rätt till ledighet enligt denna Sker det ändå, skalluppsägningen eller avskedandet ogiltigförklaras, UbU 1985/86:10 om arbetstagaren begär det. 7 § En arbetstagare är inte skyldig att enbart av detskälet att arbetstagaren begär eller tar i anspråk sin rätt till ledighetenligt denna lag vidkännas minskning av de förmåner som är förenade medanställningen eller försämring av anställningsförhållanden i annan mån än somföljer av uppehållet i arbetet. Arbetstagaren är ej heller skyldig att av skälsom nu har sagts vidkännas annan omplacering än sådan som kan ske inom ramenför anställningsavtalet och som är en nödvändig följd av ledigheten. 8 § En arbetsgivare som bryter mot denna lag skallbetala arbetstagaren skadestånd för den förlust som uppkommer och för denkränkning som har skett. Om det är skäligt, kan skadeståndet sättas ner ellerhelt falla bort. 9 § Mål om tillämpning av denna lag handläggs enligtlagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Förstalan med anledning av uppsägning eller avskedande, skall 34 och 35 §§, 37 §,38 § andra stycket andra meningen, 39-42 §§ samt 43 § första stycket andrameningen och andra stycket lagen (1982:80) om anställningsskydd gälla itillämpliga delar. I fråga om annan talan tillämpas 64-66 och 68 §§ lagen(1976:580) om medbestämmande i arbetslivet på motsvarande sätt. Denna lag träder i kraft , då lagen(1972:650) om rätt till ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisningför invandrare upphör att gälla. Den äldre lagen skall dock tillämpas omledighet enligt den lagen har påbörjats före ikraftträdandet. Lag om ändring i semesterlagen (1977:480) Härigenom föreskrivs att 17 §semesterlagen (1977:480) skall ha följande lydelse. UbU 1985/86:10 Bil. 17 §' Frånvaro från arbetet ärsemesterlönegrundande, när fråga är om 1. ledighet på grund av sjukdom, i denmån frånvaron under intjänande-året icke överstiger eller om frånvaronberor pä arbetsskada, 2. ledighet enligt lagen (1978:410) omrätt till ledighet för vård av barn, m. m. dels under tid för vilkenhavandeskapspenning utges enligt 3 kap. 9 § lagen (1962: 381) om allmänförsäkring, dels under tid för vilken föräldrapenning utges i anledning avbarns födelse eller adoption enligt 4 kap. 3 och 5 §§ samma lag, i den månfrånvaron för varje barn, eller vid flerbarnsbörd sammanlagt, icke överstiger120 dagar eller, för ensamstående förälder, , dels under tid för vilkentillfällig föräldrapenning utges enligt 4 kap. 10 och 11 §§ samma lag, 3. ledighet på grund av risk föröverförande av smitta, om arbetstagaren är berättigad till ersättning enligtlagen (1956:293) om ersättning åt smittbärare, i den mån frånvaron underintjänandeåret icke överstiger , 4. ledighet för utbildning, som ejenligt annan lag medför rätt till semesterlön, om arbetstagaren erhållertimstudiestöd, inkomstbidrag eller vuxenstudiebidrag enligt studiestödslagen(1973:349) eller om utbildningen till väsentlig del avser fackliga eller medfacklig verksamhet sammanhängande frågor, i den mån frånvaron underintjänandeåret icke överstiger . 5. ledighet på grund av sådan i 27 § värnpliktslagen (1941:967) el ler med stöd därav föreskriven tjänstgöring om , som ej är beredskapsövning och ej heller direkt ansluter sig till grund utbildning, eller ledighet på grund av motsvarande vapenfri tjänst, i den mån frånvaron under intjänan deåret icke överstiger , el ler 6. ledighet på grund av att arbets tagaren efter det kalenderår då han har fyllt fullgör tjänstgö ring i civilförsvaret än då civilförsvarsberedskap råder el ler beredskapsövning får anordnas vid försvarsmakten, i den mån från varon under intjänandeåret icke överstiger . 5. ledighet på grund av sådan i 27 § värnpliktslagen (1941:967) el ler med stöd därav föreskriven tjänstgöring om , som ej är beredskapsövning och ej heller direkt ansluter sig till grund utbildning, eller ledighet på grund av motsvarande vapenfri tjänst, i den mån frånvaron under intjänan deåret icke överstiger , 6. ledighet på grund av attarbets tagaren efter det kalenderår då han har fyllt fullgör tjänstgö ring i civilförsvaret pä annan tid än då civilförsvarsberedskap råder el ler beredskapsövning får anordnas vid försvarsmakten, i den mån från varon under intjänandeåret icke överstiger , eller 4 1985/86.14 saml. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse UbU 1985/86:10 7. ledighet enligt lagen(0000:00) ''- om rätt till ledighet för grundläggande svenskundervisningför invandrare. Vid tillämpning av första stycket 1skall frånvaron av frånvaroperiod ej i något fallanses bero på arbetsskada. Har arbetstagare av anledning som anges i förstastycket 1 varit oavbrutet . frånvarande från arbetet under två helaintjänandeår, grundar därefter infallande dag av frånvaroperioden icke rätttill semesterlön. I frånvaroperiod som avses i första stycket inräknas ävendagar då arbetstagaren icke skulle ha utfört arbete. Denna lag träder i kraft . Arbetsmarknadsutskottetsyttrande ubui985/86:io 1985/86:1 y omsvenskundervisning för vuxna invandrare Utbildningsutskottethar berett arbetsmarknadsutskottet fillfälle att yttra sig över proposition1985/86:67 med vissa bestämmelser om svenskundervisning för vuxna invandrarejämte motioner (1985/86:240-249). begränsar sittyttrande till dels de delar av propositionen som avser en lag om ledighet förgrundläggande svenskundervisning för invandrare (sfi) och en ändring isemesterlagen, dels de delar i proposifionen och ett par motioner som avserarbetsmarknadsutbildningens roll i sfi. Riksdagenbeslutade att den nuvarande försöksverksamheten med sfi skallersättas med ett nytt system den 1 juh 1986. Beslutet innebar i korthetföljande. Sfi skall anordnas i form av grundläggande svenskundervisning(grund-sfi) och påbyggnadsundervisning (påbyggnads-sfi). Staten får ettramansvar för sfi. Kommunerna får ett lagstadgat ansvar för att grund-sfianordnas. Undervisningen skall kunna anordnas både av kommunen själv och, påkommunens uppdrag, av studieförbund och folkhögskolor. Påbyggnads-sfi skallerbjudas antingen inom studieförbund eller inom arbetsmarknadsutbildningen(AMU). Den som efter grund-sfi fortsätter till AMU skall kunna få sinpåbyggnads-sfi i samband med utbildning inom AMU, medan övriga erbjudspåbyggnads-sfi i studiecirkelform hos studieförbunden i huvudsak enligt deallmänna regler som gäller för studiecirkelverksamhet. Detgenomsnittliga antalet studietimmar i sfi bör enligt beslutet vara 700. Däravbör genomsnittligt avse grund-sfi för dem som fortsätter ipåbyggnads-sfi inom studieförbund. För dessa bör påbyggnads-sfi omfattagenomsnittligt . För dem som får sin påbyggnads-sfi inom AMU börgrund-sfi omfatta genomsnittligt och påbyggnads-sfi inom AMUgenomsnittligt . Avsiktenvar att regeringen senare skulle återkomma till , dels med förslag omlag om kommunernas uppgifter i fråga om grundläggande svenskundervisning, delsmed förslag om lag om ledighet vid deltagande i grundläggandesvenskundervisning. En organisationskommitté skulle vidare tillsättas meduppgift att närmare planera och lägga fram förslag om reformens genomförande. nu föreliggande propositionen föreslås att kommunens skyldigheter i frågaom grund-sfi anges i en särskild lag. Undervisningen skall kunna bedrivas ianslutning till den kommunala utbildningen för vuxna (komvux och grundvux)eller fristående från denna i en särskilt uppbyggd utbildnings- Den kanockså, på kommunens uppdrag, anordnas av stu- UbU 1985/86:10 dieförbund och folkhögskolor. Riksdagensbeslut om den framtida utformningen av sfi innebär att AMU efter den 1juli 1986 endast skall anordna påbyggnads-sfi. Till följd härav kanövertalighet med påföljande uppsägningar förutses för en delav de nuvarande sfi-lärarna inom AMU. kan det i kommuner där AMUtidigare anordnat svenskundervisning övergångsvis saknas lärare för grund-sfi.Med hänsyn härtill föreslås i propositionen att de regionala AMU-myndigheternaövergångsvis får anordna grund-sfi på uppdrag av kommun. Undervisningen skallvara genomförd före utgången av . Det framhålls emellertid att det börvara naturiigt att man i första hand anlitar de anordnare som skall varapermanenta anordnare av sfi. Fråganom AMU:s framtida roll i grund-sfi har tagits upp i ett par motioner. I motion1985/86:246 av m. fl. (s) anförs att AMU, som till berörinvandrare, måste kombineras med utbildning även i grundläggande svenska.Riksdagen bör därför besluta att AMU-verksamhet med grund-sfi fortsätter tillsdet med säkerhet går att lösa frågan på annat sätt. Även i motion 1985/86:241av () framhålls att AMU bör kunna utnyttjas av kommunerna förgrund-sfi även fortsättningsvis. Enligt motionären saknas rationella skäl fillatt förhindra kommun att också kunna anlita AMU i den mån man bedömer det varalämpligt. Motionären erinrar i sammanhanget om att samhället under årens loppbyggt upp en mycket stor och kompetent organisation inom AMU för undervisningav vuxna invandrare. Arbetsmarknadsutskottetvill stryka under betydelsen för invandrama själva och för arbetsmarknaden istort att invandrarna har goda kunskaper i det svenska språket. Som utskottettidigare uttalat har goda kunskaper i svenska språket blivit närmast enförutsättning för att en invandrare skall få ett arbete och kunna klara det påett tillfredsställande sätt. Det är mot denna bakgrund positivt att sfi ienlighet med beslut skall bedrivas i nya och effektivare former fr.o, m. den 1 juU . Somtidigare nämnts kommer kommunerna att ges ett lagstadgat ansvar för attgrund-sfi anordnas. Undervisningen skall kunna anordnas både av kommunen självoch, på kommunens uppdrag, av studieförbund och folkhögskolor. AMU skallemellertid efter en viss övergångstid inte kunna komma i fråga som anordnare avgrund-sfi, ett förhållande som tas upp i de ovan refererade motionerna. uppfattning bör kommunerna ha möjligheten att även ta AMU:s tjänsteri anspråk för grund-sfi om man anser det vara ändamålsenligt. a. på fall där en kommun inte tidigare tillhandahållit grund-sfi och andralämpliga utbildningsanordnare saknas. Även om detta engagemang inom AMUsannolikt skulle bli av begränsad omfattning bör sålunda inte möjligheten attanlita AMU uteslutas. Utskottetvill i detta sammanhang erinra om att AMU-verksamheten fr. o. m. bedrivs i en ny organisatorisk form. Den nya organisationens - AMU-gruppens - främsta uppgift är att anordna arbets marknadsutbildning på uppdrag av arbetsmarknadsverket. Den skall därut över mot ersättning kunna anordna utbildning för andra uppdragsgivare, 52 t. ex. kommuner ochföretag. UbU 1985/86:10 Vidbifall till utskottets ställningstagande i den aktuella frågan - som Bil. 7innebär att motionerna 1985/86:241 och 1985/86:246 i aktuella delar tillgodoses- bör förslaget från regeringen till lag om svenskundervisning ändras imotsvarande mån (3 § resp. övergångsbestämmelserna). Iproposifionen föreslås vidare att den nu gällande lagen (1972:650) om rätt tillledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning för invandrare ersätts meden ny lag. Den avgörande skillnaden mellan den föreslagna lagen och den nugällande svenskundervisningslagen är att arbetsgivarna i den nya lagen inteåläggs skyldighet att utge lön i samband med ledighet för sfi. Den föreslagnalagen reglerar därför endast rätten till ledighet och därmed sammanhängandefrågor. Lagen är uppbyggd efter mönster av annan nyare ledighetslagstiftning. Ledigheti samband med grund-sfi föreslås vara semesterlönegrundande, vilket kräver enändring av 17 § semesterlagen (1977:480). Dennya lagen om rätt till ledighet för grund-sfi och ändringen i semesterlagenföreslås träda i kraft som lagen om grund-sfi, dvs. Densom före har påbörjat sfi motsvarande grundläggande nivå inomAMU bör enligt propositionen få fullfölja denna utbildning medutbildningsbidrag på oförändrade villkor. Utskottet tillstyrker vadsom anförs i propositionen i dessa delar. Närvarande:Lars Ulander (s), (), (), (),(), (), (), (),(), (), i (c),(), (m) och (). Socialförsäkringsutskottetsyttrande bui985/86:io 1985/86:2 y om svenskundervisning för vuxna invandrare (prop.1985/86:67) har berettsocialförsäkringsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1985/86:67med vissa bestämmelser om svenskundervisning för vuxna invandrare jämteeventuella motioner i de delar som rör utskottets beredningsområde. som bereder bl. a.invandrarfrågor, frågor om allmän försäkring och studiesociala frågor får medanledning härav anföra följande. fattade under föregående beslut omutformningen av svenskundervisning för vuxna invandrare fr. o. m. den 1 juli1986 (prop. 1983/84:199, UbU 1984/85:6, rskr. 1 ärendet avgavsocialförsäkringsutskottet ett yttrande, SfU 1984/85:1 y. Beslutet innebar attstaten skulle få ett ramansvar för undervisningen, som skulle anordnas i formav grundläggande svenskundervisning (grund-sfi) och påbyggnadsundervisning(påbyggnads-sfi). Kommunerna skulle få ett lagstadgat ansvar för att grund-sfianordnas, medan påbyggnads-sfi skulle anordnas antingen inom studieförbundeller inom arbetsmarknadsutbildningen (AMU). I den förevarande propositionen återkommer regeringen meddels lagförslag som reglerar kommunernas skyldigheter i fråga öm grund-sfi,dels därmed sammanhängande ändringar i andra lagar, bl. a. i lagen om allmänforsäkring. Vidare framläggs ett lagförslag om rätt till ledighet förgrund-sfi. I propositionen redovisas även förslag till statsbidragssystem förgrund-sfi och påbyggnads-sfi. Enligt förslaget till lag om grundläggandesvenskundervisning för invandrare avser kommunernas skyldighet i fråga omanordnande av grund-sfi bl. a. utländska medborgare som antingen ärkyrkobokförda i kommunen eller som, utan att vara kyrkobokförda, regelmässigtvistas i kommunen efter att ha ansökt om uppehållstillstånd i avsikt attbosätta sig i riket. För den sistnämnda kategorin skall dessutom gälla att deskall ha väntat på besked om uppehållstillstånd under minst den tid somregeringen bestämmer. I propositionen erinras om att regeringen för närvarandeföreskrivit att för att få delta i sfi enligt nuvarande ordning skall enutländsk medborgare ha sökt uppehållstillstånd och väntat på besked i fråganunder . Dessutom skall polismyndighets utredning vara slutförd. Ett flertal motioner berör frågan om när de som väntar påuppehållstillstånd skall erbjudas grund-sfi. Motionerna 242 av , 244 av LarsWerner m.fl. och 247 av m.fl. syftar till ett UbU 1985/86:10tillkännagivande till regeringen om att de som väntat på Bil.8 uppehållstillstånd skall ha rätt till svenskundervisning. I den sistnämndamotionen framhålls att om garantier inte ges för att polisutredningen tarkortare tid bör villkoret att polismyndighets utredning skall vara slutförd tasbort. I motion 243 av Per m. fl. begärs åtgärder i syfte attfillförsäkra den som väntar på uppehållstillstånd sfi-undervisning i enlighetmed vad tidigare uttalat. Den nu förevarande propositionen innehåller som nämnts enerinran om vilka villkor som regeringen föreskrivit för att den som väntar påuppehållstillstånd skall meddelas sfi-undervisning enligt nuvarande regler.Såvitt gäller rätten till grund-sfi efter innehållerpropositionen inget annat uttalande än att regeringen skall ges möjlighet attprecisera väntetiden. Föregående beslut om att de som väntar påuppehållstillstånd bör få delta i svenskundervisning om väntetiden bliravsevärt längre än kommer därvid att utgöra riktlinjer förregeringens beslut i frågan. Utskottet finner det uppenbart att den nuvarandebestämmelsen om att polisutredningen måste vara slutförd innan sfi-undervisningfår meddelas inte är förenlig med riksdagsbeslutet i de fall polisutredningentar avsevärt än . Enligt utskottets mening innebär därförriksdagsbeslutet att den som väntar på uppehållstillstånd kan påbörjagrund-sfi även i sådana fall där polisutredningen tar . Såsomframhållits i propositionen har en arbetsgrupp tillsatts med företrädare förberörda departement och myndigheter för att snabbt komma till rätta medpolisens balanser av asylärenden och lämna förslag om hur man skall kunnaundvika att balanserna på nytt börjar växa. Utskottet har erfarit att vidtagnaåtgärder redan lett till att tiderna för polisutredningarna förkortats, ochutskottet förutsätter att åtgärder även kommer att vidtas för attbalanserna skall kunna hållas på en rimlig nivå. Skyldigheten för kommunerna att erbjuda grund-sfi skallenligt beslut och propositionen gälla under det kalenderår den somär berättigad fill undervisning kom till (resp. börjat arbeta härsåvitt gäller finländska gränsgångare) och under det närmast påföljandekalenderåret. I propositionen framhåller departementschefen att hanförutsätter att kommunerna anstränger sig att uppfylla sin skyldighet trots attpraktiska svårigheter ibland kan föreligga. Om av någon anledningundervisningen för den enskilde inte skulle påbörjas ärdet ändå angeläget att kommunen anordnar undervisningen, även om den formellaskyldigheten har upphört. Undervisningen bedrivs emellertid då, framhållerdepartementschefen, formellt inte med stöd av lagen. Såvitt utskottet kan finna innebär det anförda inte baraatt något statsbidrag för undervisningen i de fall denna påbörjas utan stöd av lagen inte kan utgå för verksamheten utan även att den föreslagna lagen om rätt till ledighet för grundläggande svenskundervisning för invandrare inte kan tillämpas för den som skall genomgå undervisningen. Avsikten synes också vara att timersättning inte skall utgå i dessa fall, vilket i sin tur skulle fåtill följd att den sjukpeninggrundande inkomsten kan sänkas . I de fall undervisningen inte kunnat påbörjas inom föreskriven tid på grund 55 av omständighetersom den enskilde undervisningsberättigade inte kunnat UbU 1985/86:10 rådaöver anser utskottet att de angivna konsekvenserna inte är rimliga. gjj §Lagstiftningen bör därför utformas så att den enskilde är tillförsäkrad sinrätt till ledighet m. m. även om undervisningen påbörjas först sedan kommunensformella skyldighet att anordna undervisningen upphört.