bet · G901KU25 · 1985-12-31 00:00:00 — Skyldigheten att inhämta datainspektionens yttrande bördärför enligt min mening begränsas fill de register som innehåller så känsligapersonuppgifter att de skulle ha varit tillståndspliktiga om de hade inrättatsav en myndighet eller en enskild person. Statisfiska centralbyrån (SCB) anmälde till DIatt SCB avsäg au inrätta och föra ett samlat utbildningsregister benämntBefolkningens utbildning. SCB uppgav i sin anmälan att regeringen i proposition1983/84:85 om 1985 års folk- och bostadsräkning, m. m. hade beslutat om registretsinrättande och att hade godkänt propositionen (FiU 1983/84:35, rskr.307). DI meddelade i ett beslut vissa föreskrifter förregistret. SCB gav därefter in en skrivelse till regeringen, vilken togs uppsom besvär över DLs beslut. DI och justitiekanslern () avgav yttranden överbesvären. JK uttalade bl. a. att han inte kunde finna att riksdag ellerregering beslutat om registret. Vidare påpekades att om ellerregeringens tidigare behandlingar av detta register skall anses innebära attett beslut om registret tagits, så har , detta skett utan att DI hörts omregistret. SCB erinrade om att DI avgett ett yttrandeöver den rapport på vilken propositionen om folk- och bostadsräk- 3q 24Riksdagen 1985/86. Regeringen,prövade SCB:s besvär genom ett beslut den 10oktober 1985.1 KU 1985/86:25 beslutet anges, såvitt nu är av intresse, attdet i proposifionen om 1985 års Bil. B 11 a 2 folk- och bostadsräkning, m.m. bl. a. uttalas att utbyggnaden av ett samlat utbildningsregister bör inledasomedelbart, att godkänt propositionen samt att, som DI hade funnit,ett statsmaktsregister i datalagens mening härigenom får anses ha inrättats. Väl har, såsom kan utläsas av proposition 1983/84:85 s.105, 137 ff. och 141 f., yttranden inhämtats från DI, dels över den till grundför propositionen liggande rapporten, dels över lagrådsremissen i ärendet,dels ock över en framställning från SCB om att för vissa ändamål fä användauppgifter ur ett personregister avseende . Från DI haremellertid inhämtats att inspektionen inte uppfattade planerna päutbildningsregistret som så konkreta att uttalandena i de remitteradehandlingarna skulle uppfattas som ett förslag om inrättande av registret. Tillföljd härav lämnades inte från DLs sida några synpunkterpå registret iyttrandena. () är centralregistreringsmyndighet för bilregistret och central körkortsmyndighet. som - med visst undantag i fråga om uppgifter om brott -körkortsregistret förs av TSV med automatisk databehandling(bilregisterkungörelsen, 1972:599, och körkortsförordningen, 1977:722). -TSV får enligt 4 § förordningen (1985:345) medinstruktion för verket bedriva uppdragsverksamhet, bl. a. försäljning avuppgifter ur de register för vilka verket är registeransvarigt enligtdatalagen. Förordningen trädde i kraft . Därigenom upphördeförordningen (1967:654) med instruktion för TSV att gälla. Denna förordning,ändrad och omtryckt 1975:1068, därefter ändrad 1977:868, 1978:334, 1979:118 och1043, 1980:825, 1982:247 och 1091 samt 1983:822, hade inte någon motsvarighettill 4 § i den nu gällande instruktionen. Det har av företrädare för uttalats att den angivnaändringen av TSV:s instruktion medfört att bil- och körkortsregistren har fåttett annat ändamål än det som följer av de författningar som reglerar registrenoch av DLs beslut med föreskrifter för registren. Att ändra ändamålet medett register kan - uttalas det vidare - sägas innebära att ett nytt registerinrättas. På grund härav borde enligt 2 a § datalagen DLs yttrande hainhämtats, i vart fall beträffande körkortsregistret, innan instruktionenändrades. Det kan i detta sammanhang erinras om det pågående arbetetinom data-och offentlighetskommittén (DOK). DOK skall enligt sina direktiv1984:27 och 1984:48 bl. a. utreda myndigheternas försäljningsverksamhet när detgäller uppgifter ur ADB-register. Skatteregisterlagen (1980:343) trädde i kraft den 1 juli1980. Den reglerar i huvudsak registerföringen för inkomst- och förmögenhetstaxeringen, den därmed sammanhängande uppbörden, beräkningen av pensionsgrundande 370 inkomstsamt planeringen och samordningen av revisions- och annan KU 1985/86:25 kontrollverksamhet. B 11 a 2 I den nu gällande lydelsen är skatteregisterlagensinnebörd i korthet följande. Det med hjälp av automafisk databehandling (ADB)förda centrala skatteregistret och de regionala skatteregistren får enligt 1 §skatteregisterlagen användas 1. vid beskattningför i lagen angivna ändamål 2. för avräkningvid återbetalning av skatter och avgifter 3. för utredningari kronofogdemyndigheternas exekutiva verksamhet och för riksskatteverketstillsyn enligt en lag om identitetsbeteckning för juridiska personer m. fl. 12-3 §§ skatteregisterlagen förklaras vad som avses medbeskattning och skatt i lagen. I 4 § anges att ,länsstyrelserna och de lokala skattemyndigheterna förfogar över registren. I5-9 §§ meddelas närmare bestämmelser om registrens innehåll. Terminalåtkomst fill uppgifter i registren föreligger förde ändamål som anges i 1 § skatteregisterlagen och i den omfattning som angesnärmare i 10 § samma lag. 12 § skatteregisterlagen reglerar vissasekretessfrågor. Skatteregisterlagen har ändrats vid ett flertaltillfällen. 1) SFS 1982:453 1, 10 §§ 2) SFS 1983:143 1,5-7, 10, 12 §§ 3) SFS 1983:449 7, 10 §§ 4) SFS 1984:358 5) SFS 1984:860 1,3,7§§ 6) SFS 1984:1057 1984/85:17, SkU 1984/85:24 7) SFS 1984:1058 ändr. 1984/85:18, prop. 1984/85:17, SkU 1984/85:24 8) SFS1985:155 ändr. 1, 7, 10, 12 §§ KU 1985/86:25 prop.1984/85:108 Bil. B 11 a 2 SkU 1984/85:40 rskr. Enligt vad som upplysts frän DI har inspektionen inte fåttyttra sig över ändringarna redovisade under punkterna 3, 4, 5 och 8. Det hardock - i anslutning till punkt 5 - anmärkts att inspektionen avgett ettyttrande över socialavgiftsutredningens betänkande (Ds S 1983:7) Samordnaduppbörd av källskatt och arbetsgivaravgifter, men inte över ändringen iskatteregisterlagen. Bakgrunden till lagarna (1982:453) och (1983:449) omändringar i skattere-gisteriagen (punkterna 1 och 3) har berörts i KU:sgranskningsbetänkande 1983/84:30, s. 379 f. och s. 380 fL Vad angår ändringarnaunder punkterna 4, 5 och 8 kan följande noteras. Proposition 1983/84:189 avsåg en ändring i lagen(1968:430) om mervärdeskatt m. m. Därvid ändrades även 7 § skatteregisterlagenpå så sätt att det centrala skatteregistret får innehålla uppgift om s. k.mervärdeskattebesök eller annat sammanträffande enligt 26 a §mervärdeskattelagen. Därmed avses att - i likhet med vad som redan tidigare gälltenligt taxeringslagen - en tjänsteman efter överenskommelse meduppgiftslämnaren besöker eller sammanträffar med denne i samband med singranskning av en anmälan eller deklaration enligt mervärdeskattelagen. - Tillpropositionen har fogats en sammanställning, bilaga 3, över remissvar påriksskatteverkets rapport med förslag om s. k. mervärdeskattebesök ochADB-registrering av dessa. DI förekommer inte i sammanställningen. Proposition 1984/85:22 avser bl. a. viss följdlagstiftningtill lagen (1964:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare. Den lagenbyggde på förslag i ett betänkande (Ds S 1983:7) av socialavgiftsutredningen(jfr prop. 1983/84:167). Förslagen om följdändringar var enligt proposition1984/85:22 (s. 17) utformade i huvudsaklig överensstämmelse med vadsocialavgiftsutredningen föreslagit i en promemoria. Det framgick inte ompromemorian remitterats. Ändringarna gällde flera författningar, däriblandskatteregisterlagen. I propositionen (s. 22) sägs följande: Enligt 1 § 4 skatteregisterlagen skall registren användasvid beskattning för bestämmande och uppbörd av skatt enligt uppbördslagen ochmervärdeskattelagen. Lagen om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivareinnebår att bestämmandet och uppbörden av arbetsgivaravgifter och allmänlöneavgift överflyttas på , länsstyrelserna och de lokalaskattemyndigheterna. Med detta följer att registren enligt skatteregisterlagenmåste kunna användas i fräga om arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift påsamma sätt som enligt uppbördslagen och mervärdeskattelagen. 1 § 4skatteregisterlagen bör därför förses med tillägg om detta genom att till de idenna punkt uppräknade lagarna läggs lagen om uppbörd av socialavgifter frånarbetsgivare och lagen (1982:243) om allmän löneavgift. Här angivnaförhållanden kräver tillägg av detta slag också i 3 § 3 och 7 § 3. Jag har i propositionen (198.3/84:167) om nya regler föruppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, m.m. framhållit att kontrolluppgifterna kommer att utgöra det vikfigaste instrumentet i ett samordnat förfarande för kontroll av arbetsgivarnas redovisning av arbetsgivaravgifter och av innehål- 372 Jag har vidareframhållit att i det centrala skatteregistret bör. KU 1985/86:25 registrerasockså de särskilda uppgifter som lämnas i fråga om anställda som gj| g 11a 2 inte är skattskyldiga i men för vilka pensionsgrundande inkomstskall beräknas. Bestämmelserna i 7 § 12 skatteregisterlagen bör i enlighet härmedförses med tillägg om att registren får innehålla sädana uppgifter. Taxeringslagen(1956:623) har fidigare kompletterats med en bestämmelse om skyldighet attlämna kontrolluppgift för arbetsgivare och uppdragsgivare när skatteavdraggjorts enligt lagen (1982:1066) om avdrags- och uppgiftsskyldighet beträffandevissa uppdragsersättningar. Bestämmelsen finns i 37 § 1 mom. 8 taxeringslagen.Bestämmelserna om kontrolluppgifter i 7 § 12 skatteregisterlagen bör nukompletteras också med kontrolluppgift enligt 37 § 1 mom. 8 taxeringslagen. Prop.1984/85:108 gäller avräkning vid återbetalning av skatter och avgifter, m. m.Möjligheten att avräkna belopp som skall återbetalas mot fordringar utvidgades.Detta föreskrevs i en särskild lag. Beslut om avräkning ankommer påkronofogdemyndigheten. I propositionen föreslås även ändringar iskatteregisterlagen. Ändringarna gäller fill en början, som en följd avavräkningsförfarandet, 1 § skatteregisterlagen. Där fillades att registrenskall användas för avräkningen. Något sådant förslag fanns inte i dendepartementspromemoria (Ds Fi 1983:24) som låg fill grund för förslagen Omavräkning. Över den avgav DI ett yttrande. Där framhölls bl. a. att denföreslagna rufinen syntes förutsätta ett ADB-register över återbetalningsbe-rätfigade.I lagrådsremissen sägs om registerfrågor följande (prop.1984/85:108 s. 55 f.): Motbakgrund av den av mig nu lämnade redogörelsen skall jag ta upp frågan ombehovet av ändringar i registerförfattningar. Omdet prakfiska avräkningsförfarandet utformas i huvudsaklig överensstämmelsemed vad som sagts i min redogörelse krävs det, som jag redan antytt,att den kommande författningsregleringen av utsökningsregist-ret utformas medbeaktande av att registret skall användas inte bara för verkställighet enhgt UButan också för avräkningsändamål. Till dessa frågor får jag anledning attåterkomma när jag anmäler förslag fill författningsreglering avutsökningsregistret. Jag skall däremot nu ta upp frågan om en ändring i skatteregisterlagen(1980:343). I denna fråga har yttrande inhämtats från datainspektionen. Ettavräkningsförfarande, som i enlighet med mitt förslag skall omfatta inte baraskatt enligt UBL och mervärdeskatt utan också andra skatter och avgifter, täcksinte av den ändamälsbeskrivning som ges i skatteregisterlagen.För att det av mig föreslagna avräkningsförfarandet skall kunna fillämpas medhjälp av skatterégistren krävs sålunda att skatteregisterlagen förses med etttillägg om att registren skall användas också för avräkning enligt den nyaavräkningslagen. Jag föreslår att en bestämmelse om detta tas in i 1 §skatteregisterlagen. Finansdepartementetanmodade DI att avge yttrande över en PM med fiteln med anledning av planerad lagrådsremiss på grundval av departementspromemorian (Ds Fi 1983:24) Avräkning vid återbetalning av skatt m. m. I promemorian (s. 16 f.) anges under rubriken registerfrågor att 1 § skatteregisterlagen bör ändras så att det centrala skatteregistret får användas också för avräkning enligt den nya avräkningslagen. Vidare föresläs att en bestämmelse om detta tas in i 1 § -, Vid promemorian fanns fogat ett lagtext- KU1985/86:25 förslag. B 11 a 2 Över promemorian avgav DI genomgeneraldirektören ett yttrande . Däri synes DI utgåfrån att avräkningen skulle hanteras med stöd av den förebådadeutsökningsregister-lagen. Vidare har, enligt vad som inhämtats frånfinansdepartementet, generaldirektören avgett ettyttrande över. lagrådsremissen i fråga, vilken i och för sig inte omfattadeändringen i 1 § skatteregisterlagen. I det yttrandet konstateras inledningsvisatt DLs tidigare synpunkter inte har vunnit gehör. Det sägs också bl. a. attdet är oklart hur avräkningsförfarandet skall gå till. I yttrandet sägsavslutningsvis att den stipulerade tiden inte medgett fler detaljanmärkningar. I proposifion 1984/85:108 föreslås även, mot bakgrund aven framställning från och förslag i ett betänkande (Ds Ju1983:14) av kommissionen mot ekonomisk brottslighet, ändringar i 7, 10 och 12§§ skatteregisterlagen (s. 118 ff.). I proposifionen anges (s. 119 och s. 124)att DI har yttrat sig över dessa förslag. Skatteregisterförordningen (1980:556) trädde i kraft den 1juli 1980. 4 § förordningen inrymmer, efter en ändring 1980:666, en uppräkning.Där föreskrivs att de registeransvariga myndigheterna - för de ändamål och iden utsträckning som närmare anges i bestämmelsen - skall lämna de myndighetersom räknas upp uppgifter på .ADB-medium. De myndigheter som räknas upp ärcentrala , kommunalt förmedlingsorgan för bostadsbidrag,kronofogdemyndighet, , ochstatistiska centralbyrån. Skatteregisterförordningenhar ändrats enligt följande. 1) SFS 1980:666 4-5 §§betecknas6-7 §§;ändringnya7 §;nya4-5 §§ 2) SFS 1983:145 ändring 3-5 §§ 3) SFS 1985:715 ändring 4 ! 4) SFS 1985:977 ändring 4 {i Enligt vad som upplysts frän DI synes ändringarna av 4 §skatteregisterförordningen, som således avser utlämnande på ADB-medium frånskatteregistren, inte i något fall har föranlett att yttrande inhämtats frånDI. Därvid har det anmärkts att punkt 3 är av särskilt intresse. Den knyter anfill den tidigare redovisade ändringen av skatteregisterlagen, punkt 8. Ändringen 1985:715 av förordningen innebar att bland deändamål för vilka uppgift får lämnas ut till kronofogdemyndighet tillkomavräkning enligt lagen om avräkning vid återbetalning av skatter och avgifter. Enligt2 § datalagen (1973:289) får ett personregister inrättas och föras endast avden som har anmält sig hos datainspektionen (DI) och har fått bevis om detta(hcens). Undantagna är register som en enskild person inrättar eller föruteslutande för personligt bruk. För vissa, särskilt integritetskänsligaregister krävs, utöver licens, tillstånd av DI. Anmälanför licens skall göras skriftligen hos DI (2 § dataförordningen 1982:840). Densom uppsåtligen eller av oaktsamhet inrättar eller för ett personregister utanerforderlig licens döms till böter eller fängelse i högst 20 §datalagen). Enligtförordningen (1982:481) skall kostnaderna för DLs verksamhet täckas avavgifter. För en licens skall betalas . I fillståndsären-den m.m.debiterar DI en avgift som beror av handläggningstiden. DIhar i en skrivelse till justifiedepartementet angett att sexdepartement inte har fullgjort sin licensplikt enligt datalagen. Departementeni fråga är kommunikafionsdepartementet, , ,, industridepartementet och . Iskrivelsen anges att berörda departement har uppmärksammats på förhållandetenligt inspektionens vanliga rutiner i sådana ärenden. Rättschefeni statsrådsberedningen har i en promemoria, underbilaga 1, lämnat synpunkter isaken. KU 1985/86:25 Bil. KU 1985/86:25 Underbil. B 11 a 3 skrivelse till uppgav datainspektionenatt ett antal departement saknade erforderlig licens enligt 2 § datalagen(1973:289) för personregister. Med anledning av skrivelsen harstatsrådsberedningen undersökt i vilken utsträckning det förekommer licenspliktigapersonregister i och om departementen gjort anmälan tilldatainspektionen. Resultatetav undersökningen visar att f. n. statsrådsberedningen och åtta departement hargjort anmälan till datainspektionen om personregister. Departementen ärjustitie-, iitrikes-, försvars-, social-, finans-, utbildnings-,arbetsmarknads- och bostadsdepartementen. Resterandefyra departement har inte gjort någon anmälan. Dessa departement är enbartgenom sin anslutning till det s.k. SLÖR-systemet knutna till ettpersonregister. Uppgifterna fill detta system lämnas av förvaltningskontoret pågrund av uppgifter från hela . Förvaltningskontoret har gjortanmälan till datainspektionen enligt 2 § datalagen. Datainspektionensskrivelse har gett upphov till bl. a. frågan huruvida statsrådsberedningen ochdepartementen jämsides med förvaltningskontoret är anmälningsskyldiga enligtdatalagen enbart genom sin anknytning till SLÖR-systemet. Det har ansettslämpligt att den nu aktuella frågan får övervägas gemensamt för hela regeringskansliet.Ett förberedande arbete i frågan har inletts i . Arbetetär inriktat på att undersöka behovet av förtydliganden eller ändringar i denaktuella regleringen. PM om sammansättningen av datainspektionens Styrelse I samband med tillkomsten av datalagen (1973:289)inrättades datainspektionen (prop. 1973:33, KU 19, rskr. Datainspektionen (DI) har som centralförvaltningsmyndighet till uppgift att utfärda licens enligt datalagen samt attpröva frågor om tillstånd och att utöva fillsyn enligt datalagen,kreditupplysningslagen (1973:1173) och inkassolagen (1974:182). DI leds av enstyrelse. Ledamöter av denna är chefen för inspektionen, som är styrelsensordförande, och tio andra ledamöter, vilka utses av regeringen. För deledamöter regeringen utser finns sju ersättare. Regeringens förordnandenmeddelas i sänder. Närmare uppgifter i övrigt om DI och dess verksamhet finnsi instruktionen för datainspektionen (1973:292), efter ändringar omtryckt1977:634 och därefter ändrad 1982:482 och 1985:731. I en granskningsanmälan har () anfört:Ledamoten av DI fick för perioden från den inte sittursprungligen 1973 meddelade förordnande förlängt. Pernelid ersattes inte av enperson med samma kvalifikationer. har begärt att KU prövar ombeslutet är förenligt med de principer som uttalats i proposition 1973:33beträffande sammansättningen av . Genom statsrådsberedningens försorg har inhämtats desynpunkter som redovisas i underbilaga 1. KU1985/86:25 Bil. Sammansättningen av datainspektionens styrelse vad gällersärskild sakkunskap i datateknik och informationsbehandling - endechargeanmälan av I proposition 1973:33 med förslag till datalag m. m.uttalade departementschefen (s. 102) beträffande sammansättningen avdatainspektionens styrelse att ordföranden bör vara lagfaren. Vidare att det ärangeläget att flertalet av styrelsemedlemmarna har nära kontakt med denallmänna opinionen genom arbete i eller i någon större organisation.Dessutom att det är lämpligt att styrelsen innehåller en ledamot med särskildsakkunskap i datateknik och informationsbehandling och att även personer mederfarenhet av offentlig förvaltning respektive enskild näringsverksamhet ärföreträdda i styrelsen. Vid förordnande av datainspektionens styrelse för tidenden 1 juh 1985den har regeringen följt samtliga dessa uttalanden. Vad gäller principen om särskild sakkunskap om datateknikoch informationsbehandling hos en ledamot flnns sådan kompetens hosstyrelseledamoten . Hon har varit ledamot i och har arbetat inom svensk dataindustri. BirgittaFrejhagen har också varit ledamot i den statliga datadelegafionen. Ytterligare tre personer som ingår i styrelsen får päskilda områden genom sin utbildning och yrkesutövning anses ha den angivnasakkunskapen. Det gäller organisationsdirektören i statskontoret LennartNordström, direktören i ochcivilekonomen , som är verksam hos Consultus CoAB. Förhållandet att direktören inte fick sittförordnande som styrelseledamot i inspektionen förnyat efter den 1 juli 1985innebär således inte något avsteg från proposifionsuttalandet om att en ledamoti datainspekfionens styrelse lämpligen skall ha särskild sakkunskap idatateknik och informationsbehandling. KU1985/86:25 Underbil. KUhar i sitt årliga granskningsarbete tagit upp regeringenshandläggning av ärenden enligt utlänningslagen, senast i betänkandet 1984/85:35s. Därvid behandlades de ökande balanserna och förlängdahandläggningsfiderna. Utskottet fann anledning att på nytt kraffigt understrykavikten av fortsatta ansträngningar för att möta en ökande tillströmning avärenden så att handläggningstiderha inte förlängs. Det framhölls att dettagivetvis inte fick ske på bekostnad äv rättssäkerheten. I betänkandet togs ävenbeslut om utvisning av presumtiva terrorister upp fill granskning. Därvidbetonades betydelsen av att en part i ett sådant ärende inte får undanhållasuppgifter annat än när synnerliga skäl gör detta nödvändigt; den utvisningshotadebör sålunda i största möjliga utsträckning orienteras om innehållet i dehemlighållna uppgifterna. Regeringens handläggning åv ärenden enligt utlänningslagen j Degrundläggande bestämmelserna i utlänningslagen (1980:376) och de typer avärenden enhgt denna lag som kan bli föremål för regeringens prövning harredovisats i KU:s betänkande 1984/85:35 s. 330 f., till vilket hänvisas.Utlänningslagen är efter ändringar omtryckt senast 1984:595 samt därefterändrad 1984:724 och 1985:425. Här förtjänar prop. 1983/84:144 om invandrings-och flyktingpolitiken (SfU 30,' rskr. 410) att omnämnas. Därigenom företogs enöversyn av riktlinjerna för flyktingpolitiken och invandringspoli-fiken. Degrundläggande principerna för flyktingpolitiken bibehölls. Utlänningslagensskydd för en asylsökande som inte uppfyller flyktingrekvisiten bestodoförändrade. Arbetskraftsinvandringen åter är även fortsättningsvis endastfillåten i vissa undantagsfall. Såsomaviserats i budgetpropositionen 1985/86:100, bilaga 12 s. 44, har en proposition, 1985/86:98, om invandrarpolitiken avgetts . Propositionen innehåller bl. a. en precisering av riktlinjerna för invandrarpo litiken, i Idet följande lämnas, i överensstämmelse med föregående års redovisning,statisfiska uppgifter samt vissa kommentarer. KU 1985/86:25 Bil. Tabell 1 KU 1985/86:25 Denutomnordiska invandringen till 1974-1985 Bil. Skäl 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 Flyktingskäl 2 768 4062 3 857 6 188 3 784 4 584 6 693 Humanitäraskäl' 1 130 948 918 983 632 829 1 276 Anknytning till adoptivbarn) 6 843 7 786 7 868 7 197 7 241 7 702' 8 479'' Nyagäststuderande 771 821 391 363 481 509 474 Totak 11 152 13 617 13 304 14731 12 138 13 871 17 827 ' För åren 1979-83 ingår bland humanitära skäl även vissaarbetsmarknadsskäl. Ingicktidigare i anknytningsskäl. Adoptivbarnutgjorde 1 141 av anknytningsfallen 1984. ''Adoptivbarn utgjorde 1 400 av anknytningsfallen 1985. ökade invandringen av flyktingskäl kraffigttill följd av att eft stort antal medborgare i fick fillständ att stannahär. ökade antalet tillstånd av politiska skäl äter på grund av enkraffig ökning av antalet flyktingar från . har en än störreökning ägt rum. Medborgare i (2 853), (1 194) och (576) utgörde största flyktinggrupperna 1985. Humanitära skäl har förelegat främst förmedborgare i (217). Gruppen anknytning till flykfing domineras avmedborgare i (206), (135), (132) och (109).Anknytningsskäl i övrigt har-bortsett frän adopfionerna - förelegat i förstahand för medborgare i (732), (679) och (509). Besvär ang. avvisning. m.m. (s.k. väntarärenden) hävande av beslut om för- visning/utvisning m. m. Besvär ang. svenskt med- Antalet ärenden som kom in tillarbetsmarknadsdepartementet ökade Besvärsärendena angående avvisning eller utvisning samt verkställighetm.m., s.k. väntarärenden, har mer än fördubblats jämfört med 1984.Antalet inkomna ärenden är det största under den redovisade Fastän betydligt fler ärenden avgjorts 1985 än de närmast föregåendeåren sä har, såsom framgår av tabell 3, antalet balanserade ärendenfortsatt att öka. Detta gäller enligt tabell 4 även de s. k. väntarären- oq KU 1985/86:25 Av regeringen/av) samt förändringar i antalet,balanserade ärenden Besvär ang. avvisning. m.m. (s.k. väntarärenden) hävande av beslut om