bet · G901UbU18 · 1985-12-31 00:00:00 — om anslag till utbildning för vuxna, m. m. (prop.1985/86:100) UbU 1985/86:18 l detta betänkande behandlas förslag som regeringenförelagt i proposition 1985/86:100 bilaga 10() under punkterna C 1. Bidrag till kommunalutbildning för vuxna, C 2. Statens skolor för vuxna: Utbildningskostnader och C3. Statens skolor för vuxna: Undervisningsmaterial m. m. jämte motioner. Bidrag till utbildning för vuxna Regeringen har under punkt C 1 (s. 164-169) föreslagitriksdagen att 1. godkänna vad som i propositionenhar förordats om timramar för utbildning för vuxna, 2. bemyndiga regeringen att - i denmån arbetsmarknadsskäl så påkallar -öka antalet undervisningstimmar igrundutbildning för vuxna och vuxenutbildning för att beredautbildningsmöjligheter för arbetslösa. 3. godkänna vad som i propositionenhar förordats om möjlighet att använda statsbidrag för anlitande av utomståendeför undervisning i vuxenutbildning, 4. godkänna vad som i propositionenhar förordats om uppskov med den tidigare beslutade reformen rörandeskolledning m.m. för vuxenutbildning inkl. grundutbildning för vuxna, 5. godkänna vad som i propositionenhar förordats om minskning av vissa statsbidrag till vuxenutbildningoch grundutbildning för vuxna, 6. till Bidrag till kommunalutbildning för vuxna för /87 anvisa ett förslagsanslag av . 1985/86:Ub213 av m. fl. (fp) vari -såvitt nu är i fråga -yrkas 19. att beslutar att avslå regeringens yrkandeom neddragning av statsbidraget till lärarlönerna . 1985/86:Ub408 av m. fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ny beslutsordning för fördelning av timmar i vuxenutbildning. 1985/86. 1985/86:Ub409av m.fl. (vpk) vari yrkas att hos UbU 1985/86:18regeringen begär förslag om en frivillig tvåårig humanistisk och tekniskutbildning för alla lågutbildade. 1985/86:Ub411 av m.fl. (s) vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna att en översyn genomförs med syfte att tillgodoseutbildningsbehoven i stora och små företag liksom inom den offentliga sektorn. 2. att i övrigt som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen framförts om inriktningenav den framtida vuxenutbildningen. l985/86:Ub412 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att avslår proposifion1985/86:100 bil. 10, C 1. mom. 5 i vad avserminskning till vuxenutbildning och grundutbildning för vuxna, 2. att , med ändring iproposition 1985/86:100 bil. 10 C 1. Bidrag tillkommunal utbildning för vuxna, anvisar ett i förhållande till regeringensförslag med . 1985/86:Ub413 av m. fl. (fp) vari -såvitt nu är i fråga -yrkas 1. att beslutar att enförsöksverksamhet knuten till vuxenutbildning genomförs i ett antalkommuner innebärande intensifierad uppsökande verksamhet och särskildaekonomiska och pedagogiska insatser för att stimulera till och möjliggörastudier för kortutbildade och att försöket kan omfatta uppdragsutbildningfinansierad med medel från förnyelsefonder samt möjlighet att avgiftsbeläggavissa kurser i vuxenutbildning, 2. att beslutar att underanslaget C 1. Bidrag till utbildning för vuxna anvisa 873.7 milj. 3. att beslutar att medändring av sitt tidigare beslut återinföra en femgradig betygsskala förgrundskolekurserna inom vuxenutbildning. 1985/86:Ub803 av m. fl. (c) vari - såvitt nuär i fråga - yrkas 2. att beslutar avslå budgetpropositionen ide delar som innebär en treprocentig besparing på statsbidragen till skolväsendet, 10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts rörande vuxenutbildning. 1985/86:Ub806 av m. fl. (c) vari - medhänvisning till vad som anförts i den till socialutskottet remitterade motionen19S.S/86:So2]8-såvitt nu är i fråga yrkas 3. att beslutar som sin mening geregeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av en styrning av resurser för fort- och vidareutbildning till handikappade. 1985/86:Ub813 av m. fl. (c) vari - såvitt nuär i fråga - yrkas 18. att med avslag på regeringens förslag om entreprocentig besparing på statsbidraget till vuxenutbildning ochgrundutbildning för vuxna beslutar tillföra anslaget C I ytterligare 36 milj.kr. 1985/86:Ub815av m. fl. (s) vari - såvitt nu är i fråga - UbU 1985/86:18yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt en försöksverksamhet med utbildningar med nya distributionsformer börförläggas till , 5. att som sin mening ger regeringen till kännaatt regelsystemet för vuxenutbildning bör ses över. 1985/86:Ub833 av Per m. fl. (m) vari - såvitt nu äri fråga - yrkas 17. att som sin mening ger regeringen till känna vadi mofionen anförts angående gruppstorlek vid vuxenutbildning. 1985/86:Ub838 av Per m. fl. (m) vari - såvitt nu äri fråga - yrkas 20. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utbildning för vuxna samt att till C 1. Bidragtill utbildning för vuxna för /87 anvisa ett förslagsanslagav . Vuxenutbildning med statligt stöd underutbildningshuvudtiteln ges inom utbildning för vuxna (kommunalvuxenutbildning och grundutbildning för vuxna), statens skolor för vuxna,studieförbunden och folkhögskolorna samt i viss utsträckning genomlöntagarorganisationernas och vissa andra organisationers centralakursverksamhet. I detta betänkande tas under förevarande punkt upp delsövergripande frågor om denna vuxenutbildning, dels det statliga bidraget tillden kommunala utbildningen för vuxna. Under punkterna 2 och 3 behandlasanslagen till statens skolor för vuxna. I ett senare betänkande, nämligen UbU1985/86:19, behandlar utskottet övriga bidrag till här nämnda vuxenutbildning. I det inledande avsnittet av utbildningshuvudtiteln (s. 9och 22-28) betonas behovet av en bred satsning på vuxenutbildning mot bakgrundav både arbetsmarknadens krav och nödvändigheten av att överbrygga existerandeutbildningsklyftor såväl inom som mellan generationer. Att det därvid särskiltbetonas vikten av insatser för personer med kortare utbildning är enligtföredragande statsrådet naturligt dels av rättviseskäl, dels för att det är dekortutbildade som har störst svårigheter i arbetslivet. Det förhållandet attanförandet om vuxenutbildning i årets budgetproposition koncentreras på frågorkring utbildningsklyftan innebär enligt föredragande statsrådet inte att övrigamål för vuxenutbildningen har minskat i betydelse. Dessa mål innebär bl.a. attvuxenutbildningen skall tillgodose behovet av fortsatt utbildning hos personermed utbildning från såväl grundskola som gymnasieskola och i vissa fallhögskola samt behovet av kompletteringsutbildning för behörighet tillhögskolan. En översyn har gjorts av resultaten av 1970-taletsvuxenutbildningsreformer ochpresenterats i betänkandet (Ds U 1985:10) Vuxenutbildning. reformer -en utvärdering. tar därför inte ställning till de framförda förslagen -, men pekarpå vissa åtgärder som vidtagits i den riktning som förordas ibetänkandet och nämner även vissa åtgärder som föreslås i årets UbU1985/86:18 budgetproposition främst under arbetsmarknadshuvudtiteln. Ytterligare en översyn av vuxenutbildningen begärs imotion 1985/ 86:Ub411 (s) yrkande 1. Denna översyn skall leda till attutbildningsbehov inom stora och små företag samt inom den offentliga sektorntillgodoses. Utbildningen bör enligt motionen finansieras genom särskildautbildningsfonder. Motionärerna instämmer i vad som anförs ibudgetpropositionen om vuxenutbildningens betydelse för omvandling avnäringslivet och utjämnande av utbildningsklyftor. bör ge regeringentill känna vad som anförts i motionen om inriktningen av den framtidavuxenutbildningen (yrkande 2). Mot bakgrund av de krav som den snabba tekniskautvecklingen och omstruktureringen i arbetslivet ställer föreslås i motion1985/86:Ub409 (vpk) att hos regeringen skall begära förslag om enfrivillig kompletterande utbildning för alla lågutbildade. En sådan utbildningskall ge en kombination av humanistiska och tekniska kunskaper i syfte att gemänniskor en allsidig utveckling. Utbildningen skall kunna delas upp i fleraavsnitt och omfatta sammanlagt . skall lön utgå. Utskottet delar föredragande statsrådets uppfattning attmålen för vuxenutbildningen inom område bör ståfast. Det är av stor betydelse både för den enskilda människans situation påarbetsmarknaden och för näringslivets förmåga att utvecklas attvuxenutbildningen kan bidra till en ökad kunskapsutveckling ochkompetenshöjning. Som påpekas i propositionen ligger ansvaret förpersonalutbildningen på företagen. 1 vad gäller användningen avförnyelsefonderna vill utskottet erinra om att finansutskottet i sittbetänkande FiU 1984/85:9 s. 21 betonade att det är angeläget att begreppenutbildning, forskning och utveckling ges en vid innebörd. Användningen avförnyelsefonderna är en fråga för parterna på arbetsmarknaden. Några erfarenheterhar ännu inte vunnits av förnyelsefondernas användning, varför det inte ärmöjligt att nu uttala sig om effekterna av medlen från fonderna. Eftersom enöversyn av vuxenutbildningsreformernas effekter har gjorts och betänkandet förnärvarande remissbehandlas anser utskottet att inte nu bör taställning till frågor om den framtida inriktningen av vuxenutbildningen ellerden framtida omfattningen av den. Mot denna bakgrund bör avslåmotionerna 1985/86:Ub409 och l985/86:Ub411. Under anslaget Bidrag till utbildning för vuxnaräknar föredragande statsrådet med 1 förgrundutbildningen för vuxna, varvid beaktats att denna numera helt ansvarar förutbildning av vuxna zigenare, och med oförändrat 2 656 000 undervisningstimmarför den kommunala vuxenutbildningen. Förutsatt att det inte medför ökade kostnaderför staten bör liksom nu timmar kunna omfördelas mellan olika delramar inomtotalramen för de båda utbildningarna även under nästa budgetår. I linje med vad som förordats i inledningen tillutbildningshuvudtiteln beträffande kostnadsförskjutning från stat till kommunföreslår föredragande statsrådet att vissa statsbidrag till kommunalvuxenutbildning skall minskas med fr. o. m. . föreslåsfrån samma datum av motsvarande statsbidrag till grundutbildning UbU1985/86:18 för vuxna. Kostnadsminskningen för staten till följd härav anges för /87 uppgå till 36 milj. kr. Det sammanlagda medelsbehovet under anslaget beräknarföredragande statsrådet till 964,55 milj.kr. för /87. 1 fem motioner yrkas avslag på förslaget om minskning avvissa statsbidrag till vuxenutbildning och grundutbildning för vuxna,nämligen motionerna 198.5/86:Ub213 (fp) yrkande 19 i denna del, 1985/86:Ub412(vpk), 1985/86:Ub803 (c) yrkandena 2 och 10, båda i denna del. 1985/ 86:Ub813(c) yrkande 18 och 1985/86:Ub838 (m) yrkande 20 i denna del. Utskottet har i sitt betänkande 1985/86:14 om anslag tillgrundskolor m. m. tagit ställning till den föreslagna statsbidragsminskningenpå utbildningsområdet. Enligt utskottets där anförda mening bör indragningenav medel från kommunerna i stället ske på annat sätt. Därmed blir det intenödvändigt att som föreslagits i budgetpropositionen minska angivnastatsbidrag. Utskottet föreslår att med bifall till motionerna1985/86:Ub2l3 yrkande 19 i denna del, 1985/86:Ub4l2 yrkande 1, 1985/86:Ub803yrkandena 2 och 10, båda i denna del, 1985/86:Ub813 yrkande 18 i denna del och1985/86:Ub838 yrkande 20 i denna del avslår hemställan 5 i proposition1985/86:100 om minskning av vissa statsbidrag till vuxenutbildning ochgrundutbildning för vuxna. Anslaget bör tillföras 36 milj. kr. Utifrån ett med 36 milj.kr. förhöjt anslag föreslås i tvåmotioner nedskärningar av medlen för bidrag till utbildning för vuxna. Enligt motion 1985/86:Ub413 (fp) yrkande 2 bör riksdagenunder anslaget anvisa 873,7 milj. kr., vilket med angiven utgångspunkt skulleinnebära en besparing på 126,85 milj. kr. Motionärerna anser nämligen attförevarande anslag bör räknas upp med ett lägre belopp än regeringen föreslagiti avvaktan på att nya metoder tillskapas som bättre än tillgodoser syftetatt nå dem som har störst behov av utbildning. Besparingen får enligtmotionärerna inte beröra verksamhet som vänder sig till handikappade ellerkortutbildade. Vuxenutbildning som kompletterar andra arbetsmarknadsinsatsereller ger kompetens för högre studier bör också prioriteras. Enligt motion 1985/86:Ub838 (m) bör ungdomsskolan så långtmöjligt skyddas från besparingar och nedskärningar. En omdisponering avresurserna för vuxenutbildningen blir därmed oundviklig. Motionärerna föreslår-sedan anslaget tillförts nämnda 36 milj. kr. - att förevarande anslag minskasmed 125 milj.kr. och att till bidrag till utbildning för vuxna såledesskall anvisas 875,55 milj.kr. (yrkande 20). Av rättviseskäl ser motionärernadet som självklart att grundutbildningen för vuxna och grundskolekurserna inomden kommunala vuxenutbildningen prioriteras. Även utbildning som har omedelbarrelevans för en individs fortsatta yrkesverksamhet eller studier bör ha högprioritet. Enligt motionen bör det ankomma på regeringen att avgöra hur enkostnadssänkning av angiven storlek skall åstadkommas. Viss avgiftsfinansieringkan därvid vara ett alternativ. Förslagen i såväl motion 1985/86:Ub413 som motion1985/86:Ub838 innebär en kraftig minskning av anslaget. Ett bifall till ettdera av motionsyr kandena måste enligt utskottets mening föra med sig att en stor del av de ' resursersom krävs för de i budgetpropositionen beräknade timtalen för UbU1985/86:18 teoretiska gymnasieskolkurser och olika yrkesinriktade kurserbortfaller. Utskottet kan inte acceptera en sådan minskning av möjligheternaatt erbjuda vuxna utbildning som kan stärka deras ställning på arbetsmarknadeneller ge behörighet för högre studier. bör således, med avslag på motionerna1985/86:Ub413 yrkande 2 och 1985/86:Ub838 yrkande 20 i motsvarande delar,godkänna vad som förordats i propositionen om undervisningstimmar igrundutbildning för vuxna och vuxenutbildning. Det totala medelsbehovet under anslaget Bidrag tillkommunal utbildning för vuxna anges i budgetpropositionen som nämnts till . Med hänvisning till vad som anförts i det föregående föreslårutskottet att med bifall till motionerna l985/86:Ub412 yrkande 2 och1985/ 86:Ub813 yrkande 18 i denna del, med anledning av proposition 1985/86:100samt med avslag på motionerna 1985/86:Ub4l3 yrkande 2 och 1985/ 86:Ub838yrkande 20, båda i motsvarande delar, för /87 anvisar ettförslagsanslag av (964 550 000 -h 36 000 000=) I . 1 vad gäller hemställan i övrigt imder anslagsrubrikenföreslår utskottet att bemyndigar regeringen att - i den månarbetsmarknadsskäl så påkallar - öka antalet undervisningstimmar igrundutbildning för vuxna och vuxenutbildning för att beredautbildningsmöjligheter för arbetslösa. bör vidare godkänna vad ipropositionen förordats om möjlighet att använda statsbidrag för anlitande avutomstående för undervisning i vuxenutbildning och om uppskov medtidigare beslutad reform rörande skolledning m.m. för vuxenutbildninginkl. grundutbildning för vuxna. Nuvarande system för tilldelning av undervisningstimmarinom utbildning för vuxna innebär följande. En kommun disponerar högst90 % av det antal timmar i grundutbildning för vuxna och i vuxenutbildningsom kommunen hade under föregående budgetår. Denna s. k. garantitilldelningutgår direkt till kommunerna enligt regeringens beslut i regleringsbrev. Resterande10 % av timresurserna får () förfoga över och fördelamellan kommunerna. SÖ har emellertid enligt regleringsbrevet befogenhet attdelegera till resp. länsskolnämnd att göra denna fördelning. Delegationsrättenhar enligt vad utskottet inhämtat till fullo utnyttjats av SÖ sedan möjlighetendärtill infördes /85. Som redovisas i budgetpropositionen har SÖ, i syfte attförbättra en regional planering, föreslagit att en ny beslutsordning förfördelning av timmar i den kommunala utbildningen för vuxna införs genom attgarantitilldelningen av timmar till kommunerna sänks från till ochatt fleråriga planeringsramar fastställs. Föredragande statsrådet avvisar SÖ:s förslag medhänvisning till att länsskolnämnds skyldighet att ta initiativ till regelbundna samråd mellan kommunerna i länet och rätt att efter delegation fördela timmar till kommunerna är till fyllest när det gäller att regionalt kunna påverka planeringen. Förslaget om fleråriga planeringsramar skulle, enligt statsrådet, endast innebära att omfattningen av verksamheten preliminärt garanteras ' Enligt hans mening kan definitiva utfästelser UbU 1985/86:18 inte göras för mer än ett budgetår itaget. Däremot kan det skapa trygghet i den lokala planeringen på om garantitilldelningen behålls oförändrad år . 1 motion 1985/86:Ub408 (s) föreslås likaledes en nybeslutsordning för fördelning av timmar i vuxenutbildning.Motionärerna förordar ett resursfördelningssystem för den kommunalavuxenutbildningen av liknande slag som för gymnasieskolan. Systemet medgarantitilldelning till kommunerna bör därvid avskaffas och länsskolnämndernaåläggas ett samlat resursansvar inom anvisade länsramar. Utskottet ansluter sig helt till de bedömningar somföredragande statsrådet gjort med anledning av SÖ:s nyssnämnda förslag. Däravföljer att utskottet inte kan tillstyrka de än mer långtgående förslag som försfram i motion 1985/86:Ub408. Motionen bör därför avslås av . Olika former av försöksverksamhet inotn kommimalvuxenutbildning föreslås i två motioner. Enligt motion 1985/86:Ub413 (fp) yrkande I bör nya vägarför intensifierad uppsökande verksamhet och riktade ekonomiska och pedagogiskainsatser prövas i en försöksverksamhet inom den kommunala vuxenutbildningen isyfte att stimulera till och möjliggöra studier för kortutbildade.Försöksverksamheten bör också kunna omfatta uppdragsutbildning, finansieradmed medel från förnyelsefonder, samt ge möjlighet att avgiftsbelägga vissakurser i vuxenutbildning. Utskottet har tidigare i detta betänkande redovisat attett utredningsförslag (Ds U 1985:10) Vuxenutbildning. 1970-talets reformer-enutvärdering lagts fram. Däri förordas bl. a. åtgärder för att vuxenutbildningenbättre skall kunna uppfylla målet att nå de kortutbildade.Utredningsbetänkandet remissbehandlas . I avvaktan påremissinstansernas ställningstaganden och den kommande beredningen inomregeringskansliet bör , enligt utskottets mening, inte nu uttala signärmare om formerna för den framtida verksamheten i vad avser kommunalvuxenutbildning. Utskottet avstyrker därför motion 1985/86:Ub413 yrkande 1. En försöksverksamhet med nya distributionsformer avutbildning bör enligt motion 1985/86:Ub8l5 (s) yrkande 3 förläggas tillGävleborgs län. Enligt yrkande 5 i samma motion bör regelsystemet för kommunalvuxenutbildning i samband därmed ses över i syfte att utbildning skall kunnaanordnas även i glesbygdsområden. Motionärerna önskar en distansutbildning ivilken kan ingå studiecirkelverksamhet på den egna orten, föreläsningar m. m.inom vuxenutbildning med studerande från flera orter ochinternatundervisning förlagd till folkhögskola. Med anledning av sistnämnda motionsyrkanden vill utskotteterinra om att beslutade om en särskildvuxenutbildningslag (prop. 1984/85:37, UbU 1984/85:8, rskr. 1984/85:97). Avlagen (1984:1118) framgår bl.a. att statens skolor för vuxna, liksom tidigare,skall komplettera den kommunala vuxenutbildningen genom att erbjuda utbildningav samma slag i form av distansundervisning (1 kap. 4 §). Distansundervisningenär i regel upplagd med korta internatperioder omväxlande med av har dessutom (prop. UbU 1985/86:18 1983/84:169,UbU 1984/85:1, rskr. 1984/85:11) godkänt att vidgat samarbete mellankommunal vuxenutbildning och statens skolor för vuxna prövas i För ändamålet har regeringen bemyndigatsmedge avvikelser från gällande regler och omfördelningar mellananslagen till de båda utbildningsformerna. Med det anförda avstyrker utskottetbifall till motion 1985/86:Ub815 yrkandena 3 och 5. bör, enligt motion 1985/86:Ub413 (fp) yrkande 3,besluta återinföra en femgradig betygsskala för grundskolekurserna inom den kommunalavuxenutbildningen. Nuvarande ordning innebär att endast betygen godkänd ochicke godkänd används. Enligt motionärerna är det ett rättvisekrav att såvälelever i vuxenutbildning som elever i har sammabetygssystem. Utskottet tillstyrkte så sent som regeringensförslag att den femgradiga betygsskalan för griindskolekurser skulle ersättasmed enbart betygen godkänd och icke godkänd. Utskottet, som hänvisar till vadsom tidigare anförts i frågan (UbU1984/85:l, s. 11-12), föreslår att motion 1985/86:Ub413yrkande 3 avslås av . I motion 1985/86:Ub806 (c) yrkande 3 (med motivering imotion 1985/ 86:So218) begärs ett uttalande av om vikten av enstyrning till handikappade av resurser för fortbddning och vidareutbildning.Det är, anför motionärerna, nödvändigt att den kommunala vuxenutbildningensroll för denna grupp uppmärksammas. Utskottet hänvisar i ärendet till beslut medanledning av proposition 1983/84:169 om och statlig utbildning förvuxna (UbU 1984/85:1, rskr. 1984/85:11). Enligt riksdagsbeslutet gällerföljande i fråga om åtgärder för att stödja handikappade elevers deltagande ikommunal vuxenutbildning. Speciella kurser för elever med handikapp anses kunnarymmas inom den s. k. särskilda delram som varje läsår får utnyttjas för kursermed lägst fem deltagare (jfr nedan). Länsskolnämnderna har rätt att eftersamråd med berörda kommuner besluta om omfördelning mellan olika kommunerssärskilda delramar, om det behövs för att i en kommun anordna speciella kurserför handikappade elever som kommer även från andra kommuner. Vidare utgårstatsbidrag till skolskjutsar, personell assistans och andra stödåtgärder förhörselskadade, synskadade och rörelsehindrade elever efter ansökan avskolstyrelsen. Handikappade är en prioriterad målgrupp inom den kommunalavuxenutbildningen. Något särskilt uttalande synes ej erforderligt, varförutskottet avstyrker mofion 1985/86:Ub806 yrkande 3. Enligt motion 1985/86:Ub833 (m) bör kurser i tekniskaämnen få startas om antalet deltagare beräknas varaktigt uppgå fill lägst fem(yrkande 17). Motionärerna hävdar att beslut , varigenomtidigare gällande specialbestämmelser upphävdes beträffande lägre deltagarantalvid teknisk utbildning än vad som normalt krävs, har lett till problem. Det harvisat sig svårt att nu få till stånd främst kurser i kemitekniska ämnen inomkommunal vuxenutbildning på grund av otillräckligt antal sökande. närernatillägger att bland de sökande till kurserna är det övervägande UbU1985/86:18 antalet flickor, vilka i annat sammanhang anses böra i ökadutsträckning rekryteras till tekniska utbildningar. Riksdagsbeslutet, till vilket motionärerna hänvisar,innebar bl.a. att en särskild delram infördes inom vuxenutbildning omhögst per kommun varje läsår för anordnande av kursermed färre deltagare, dock lägst fem, än normalt lägst tolv. upphävdesen rad specialregler om rätt till kursstart med lägre antal studerande änenligt huvudregeln (prop. 1983/84:169, UbU 1984/85:1, rskr. 1984/85:11). 1 sittbetänkande i ärendet erinrade utskottet om att avsikten med införandet av ensärskild delram var att förenkla regelsystemet utan att därmed försämra möjligheternaatt få till stånd utbildning. Enligt utskottet fanns det dock anledning attvidta åtgärder för att se till att utbildning i tekniska ämnen ävenfortsättningsvis kan anordnas i erforderlig utsträckning inom den kommunalavuxenutbildningen. Utskottet ansåg därför att länsskolnämnderna borde medgesrätt att efter samråd med berörda kommuner besluta om omfördelning mellanolika kommuners nyssnämnda särskilda delramar för att i viss kommun anordnasmala tekniska utbildningar av regionalt intresse eller riksintresse, i vilkafinns elever även från andra kommuner. Genom sådana omfördelningar i ett länskulle den särskilda delramen i en eller flera kommuner kunna överstiga 1 000undervisningstimmar. Utskottet utgick vidare från att formerna för anordnandeav kurser av nämnt slag skulle utvärderas . Vad utskottet sålundaanfört gav som sin mening regeringen till känna. Ordningen med en särskild delram m. m. trädde i kraft denI och har alltså ännu inte tillämpats ett helt läsår. Enligt vadutskottet erfarit kommer regeringen att ge iuppdrag att genomföra en utvärdering av bl.a. teknisk utbildning inom densärskilda delramen.