bet · G901JoU17 · 1985-12-31 00:00:00 — Utskottet behandlar i betänkandet ett tjugotal motionerfrån om vården av vattnet kring våra kuster och i haven. Utskottetredovisar en utvärdering från om Östersjöområdetsmiljösituation där klara belägg anges för att tillståndet i havet undergått ensnabb försämring . Enligt forskare ärsvåra medicinskaskador vanliga bland de få kvarvarande salarna i . Gränsvattnen motNorge är starkt förorenade, framför allt genom norska utsläpp. Utskottet föreslärmot den angivna bakgrunden och med anledning av motioner (s, m, c, fp, vpk) ettriksdagsuttalande av innebörd att vården av havsmiljön bör ges hög prioritetunder . Behovet av forskning och snabba åtgärder för attförbättra miljön i och västerhavet understryks. bördriva på miljöfrämjande åtgärder och forskning även i grannländerna. I övrigtavstyrker utskottet motionerna. I motion 1985/86:Jo709 av och (båda c) yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angåendesvenskt initiativ för bildande av en Nordsjökom-mission, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående denorska utsläppen i svensk-norska vattenområden, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angåendeprioritering av havsmiljöforskning. I motion 1985/86:Jo710 av och (båda fp) yrkas 1. att hos regeringen begär initiativ tillöverläggningar med den norska regeringen enligt vad som anförts i motionen, 2. att riksdagenhos regeringen begär att, i samråd med den norska regeringen, ett åtgärdspaketutarbetas där de båda länderna samverkar i syfte att påskynda restaureringen avvattenområdet, 3. att riksdagenhos regeringen begär direktiv till ansvariga länsorgan inom rikets kustornrådénom att i miljövårdande syfte föranstalta om 1 1985/8Ö. inventeringenav sådana föroreningskällor som. med säkerhet antas tillföra JoU 1985/86:17havet utsläpp av fosfor och kväve. I motion 1985/86:Jo711 av och (båda m) yrkas att beslutar att som sin mening ge regeringen tillkänna att förhandlingar med norska regeringen om rening av utsläppen inomÖstfold och bör upptas. I motion 1985/86:Jo730 av och (båda fp) yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ökadforskning om , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärdermot övergödning av , 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärdermot giftspridning och oljeförorening i . I motion 1985/86:Jo737 av och (båda fp) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad somi niotionen anförts för bättre samordning av det internationella samarbetet iNordsjön. I motion 1985/86:Jo761 av m. fl. (s)yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omåtgärdsprogram för Kattegatt-Skagerrak-området, 2. att riksdagensom sin rnening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omöverläggningar med norska myndigheter om begränsning av utsläppen i Idefjordenoch Glömma, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avytterligare forskning i - Skagerrak-området. I motion 1985/86:Jo770 av och (båda s) yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs om behovet av åtgärder för att begränsanärsaltutsläppen till vattenmiljön. I motion 1985/86:Jo773 av m.fl. (vpk) yrkassåvitt nu är i fråga (yrkandena 1, 5, 7, 8 och 9) 1. att som sin mening gerregeringen till kännaatt bör fortsätta att fördjupa det internationella samarbetet omÖstersjön syftande till miljöskydd, långsiktigt utnyttjande och fredligtanvändande av detta innanhav, 5. att som sin mening ger regeringen till kännaatt alla bro-, tunnel- och andra anläggningar i , Stora och Lilla Baltsom kan försämra syresättningen av skall aktivt motverkas, 7. att riksdagenhemställer hos regeringen om förslag om ersättning för förluster och arbete vidupptagning av senapsbomber och annan gammal krigsutrustning och inrättande aven kvalificerad mottagningsstation för sådan materiel, 8. att riksdagenhos regeringen begär att ett program görs upp syftande till en reduktion avkväveutsläppen från lantbruk, reningsverk och industrier m.m. till medminst , 9. att hos regeringen hemställer omobligatoriskt förslag till JoU 1985/86:17 kontroll av att spolvattnet tasom hand på land från fartyg med miljöfarliga kemikalier från grupp A och B. I motion 1985/86:Jo787 av () yrkas 1. att riksdagenbegär att regeringen uppdrar ät att i saniräd mednaturvårdsverket ta fram och distribuera aktuell information till utländskafartyg som trafikerar svenska hamnar om gällande lagstiftning avseendenedskräpning till havs, samt informera om på vilket sätt den svenska västkustenhar drabbats, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag om bättre inottagningsservi-ce förhandelsfartygens avfall. I motion 1985/86:Jo796 av Per och (båda fp) yrkas att beslutar hos regeringen begära attnaturvårdsverket får i uppdrag att vidta åtgärder för att förhindra attspolvatten från fartyg, som fört giftiga kemikalier, dumpas i havet. Inför behandlingen har utskottet kallat representanter förnaturhistoriska att lämna information om de skador som åsamkats sälstammarna i och som kan härledas till föroreningar av havsvattnet. Företräda re för har informerat utskottet om arbetet i . Föroreningssituationen i havsområdena utanför Sverigeskuster har blivit allvarlig. Föroreningarna anses ibetydande utsträckning härröra från mänskliga aktiviteter. De kommer till stordel från landbaserade källor men även genom utsläpp från fartyg eller frånoljeborrningar till havs. Atmosfäriska nedfall av luftföroreningar som släpptsut frän avlägsna och närbelägna förbränningsanläggningar, industrier ochbilavgaser förekommer också i stor skala. Föroreningarna är av skilda slag.Genom ökad tillförsel av närsalter - kvävesalter, fosforsalter - ökas denbiologiska aktiviteten i havsvattnet och resulterar på sina håll i övergödningmed syrebrist och växt-och fiskdöd som följd. Giftiga metaller, främst tungmetaller kan orsaka skada på levandeorganismer genom att de tenderar att ackumuleras i det biologiska materialet.Synnerligen giftiga är även DDT och PCB samt en rad svåranalyserade ochsvärnedbrytbara ämnen som klordan, toxafen, halogenerade paraffiner, lindan ochklorfenoler. Sedan ett tiotal år är DDT i princip förbjudet i och PCBbelagt med stränga restriktioner. Motsvarande gäller numera i flertaletÖstersjöländer. Vattenmiljön är särskilt känslig i . Det beror pånågra faktorer som är specifika för detta innanhav. Vattnet är bräckt, medan deflesta arter är anpassade antingen till limnisk (sötvatten) eller marin(saltvatten) miljö. Vattnet är kallt, vilket medför låg biologisk aktivitet.Vattenomsättningen är 1* Riksdavn 1985/86. långsam -tar flera decennier - beroende på att är avsnörd från JoU1985/86:17 världshavet.Enda förbindelsen är de trånga och grunda sunden: Vattnet är dessutom skiktat på ett markant sätt. älvar medsött vatten blandar sig obetydligt med det saltare och tyngre havsvattnetpå större djup. Djupvattnet stagnerar och utgör i sig ett allvarligt Inom ramen Helsingforskonvention för skydd avÖstersjöområdets miljö har bedrivits ettomfattande samarbete mellan strandstaterna. Till räknas i dettasammanhang förutom egentliga även och ,och samt i söder , Stora och Lilla Balt ochKattegatt som i norr avgränsas av linjen . Konventionenomfattar i princip all föroreningstillförsel till , dvs. utsläppfrån land, från fartyg, dumpning av avfall samt nedfall från luften. Samarbetetäger rum i en särskild församling kallad samt i treunderkommittéer (för landbaserade föroreningar, för föroreningar fränsjöfarten, för bekämpning av olja och kemikalier). Ett antal regler ochrekommendationer har antagits om begränsningar av utsläppen såväl frånlandbaserade anläggningar som från sjöfarten. Vidare pågår ett omfattandeutbyte av erfarenheter och forskningsresultat. Samarbete har etablerats vidskadebekämpning. Inom det internationella samarbetet för att skyddaNordsjöns miljö finns för närvarade tre överenskommelser. För kontroll av delandbaserade föroreningarna, vilka är de största och allvarligaste, arbetar dens. För reglering av dumpningen arbetar den s.k. Oslokommissionen.Den s.k. Bonnöverenskommelsen reglerar samarbetet för bekämpning av olja ochkemikalier. Sjöfartens utsläpp i regleras genom FN:s sjöfartsorganisationIMO. Mellan de nordiska länderna , , ochSverige gäller miljöskyddskonvention. Enligt denna skall vid prövningav tillåtligheten av miljöskadlig verksamhet störning som sådan verksamhetmedför eller kan medföra i annan fördragsslutande stat likställas med störningi det egna landet. Talan i fråga om sådan störning fär föras av annanfördragsslutande stat i det land där den miljöskadliga verksamheten bedrivs. En gemensam utvärdering av miljötillståndet i Östersjönunder har utförts som ett led iHelsingforskommissionens arbete. Därvid har framkommit att miljö harblivit sämre i flera avseenden . övergödning-i hela har iakttagits.Utvärderingen visar vidare att ingen tydlig nedgång av PCB-halten kan.upptäckastrots de restriktioner som införts i alla strandstaterna på användningen avPCB. Ett antal tidigare okända organiska klorföreningar har dessutom börjat uppträda,visar utvärderingen. Kadmium-, koppar- och nickelhalterna har stigit iytvattnet. Blyhalten i fisk m. m. är oroväckande hög i delar av området.Oljehalten i en del biologiskt material är fortsatt hög. Denpositiva nyheten i utvärderingen utgörs av sjunkande DDT-halter. Beträffandegränsvattnen mot har följande inhämtats. Ett avvåra starkast förorenade vattenområden är . 1940-taletär marint liv i fjorden till stora delar utplånat. Föroreningar som JoU1985/86:17 tillförshärrör tiU övervägande del från utsläpp från den norska sidan av Från den svenska sidan är föroreningen ringa och påkallade vattenvårdsåtgärdervidtagna eller under utförande. Under senare delen av 1970-taletbegränsades utsläppen till fjorden frän norsk industri. begränsningvar dock helt otillräcklig för att tillfredsställande förhållanden i fjordenskulle kunna uppnås. föroreningstillsynmeddelat att kraftfulla åtgärder nu vidtagits eller kommer att vidtasunder i syfte att skall kunna användasför rekreation och fiske. Däremot torde utsläppen till norra Glömma fortfarande vara mycket omfattande. Föroreningarfrån tyska, danska och svenska kustvatten som förs norrut längsBohuskusten med den s. k. Jutska strömmen anses också bidra till den försämradevattenkvaliteten i norra . Enligt uppgift frän statens meteorologiskaoch hydrologiska institut () genomför de hydrologiska myndigheternai , och ett mätprogram i . Resultatetav programmet avses bli presenterat vid ett nordiskt havsforsk- Inom har en serieaktiviteter påbörjats för att förbättra skyddet av den miljön. På initiativ av bildades enåtgärdsgrupp för kustområdet utmed västerhavet. Syftet var primärt att föreslååtgärder för att minska belastningen av föroreningar, främst närsalter. Påmotsvarande sätt har en grupp bildats för åtgärder i egentligaÖstersjön och - -en åtgärdsgrupp för . Den sistnämndagruppen har anslutits till verksamheten i och kommerfrämst att koncentrera sitt arbete pä cellulosaindustrin. Inom ramen för forskningsverksamhetstartades ett särskilt projektområde, Eutrofiering i marin miljö.Huvuddelen av undersökningarna bedrivs i två eutrofierade områden,och Himmerfjärden. Utskottet behandlar i betänkandet ett antal motioner somväckts under allmänna motionstiden i frågor som rörmiljötillståndet i havet. I några motioner tas upp frågor om tillståndet iÖstersjöområdet. I partimotion Jo773 (vpk) erinras om att sedan längehar medverkat i det internationella samarbetet för att skydda . Ettpar positiva resultat kan åtminstone redan nu noteras, nämligen sjunkandehalter av DDT och i viss mån även PCB hos olika djurarter, anser motionärerna.Fortfarande är det dock oklart om salarna i på grund av för högaPCB-halter kan fortplanta sig i tillräcklig grad för att de skall kunnaöverleva. Enligt motionen bör aktivt försöka påskynda fortsattaöverenskom- melsertill skydd av . Som dominerande "vattenägare", med hög JoU1985/86:17 levnadsstandard, bör vi också ha goda möjligheter att gå främst närdet gäller de viktiga åtgärderna med att begränsa kväveutsläppen. Konkreta målbör sättas upp som leder till minskade utsläpp från jordbruk och reningsverk m.fl. källor (yrkandena 1 och 8). I motionen yrkas även att alla bro-, tunnel-ochandra anläggningar i och Bälten som kan försämra syresättningen avÖstersjön aktivt skall motverkas (yrkande 5). Forskningens betydelse för attklargöra möjligheterna att förbättra tillståndet i havet betonas i motionernaJo709 (c) yrkande 3, Jo730 (fp) yrkande 1 och Jo761 (s) yrkande 3. Sistnämndamotion avser havsområdena i KattegattSkagerrak. En inventering av sådanaföroreningskällor som med säkerhet antas tillföra havet utsläpp av fosfor ochkväve efterlyses i motion Jo710 (fp) yrkande 3. 1 flera motioner yrkas pååtgärdsprogram. Enligt motion Jo730 (fp) bör direkt riktade åtgärder vidtas motövergödning (yrkande 2), giftspridning och oljeförorening (yrkande 3). I motionJo770 (s) föreslås att samordnade insatser kommer till stånd i syfteatt minska närsaltutsläppen till våra kustvatten, sjöar och vattendrag. Utsättakustkommuner med intensivt jordbruk föresläs engagerade i arbetet med attbegränsa kväve- och fosfatutsläppen till vattenmiljön genom att ta fram särskildahandlingsprogram i stil med vad som skett i kommun. I motion 761 (s)yrkas pä omedelbara åtgärder i vad avser Kattegatt-Skagerrak-området (yrkande1). 1 motion Jo709 (c) hävdas att vattenkvaliteten i norraBohusläns kustområden håller på att försämras drastiskt, vilket till stor delberor pä utsläpp från den norska sidan. Från svensk sida måste storaansträngningar göras för att påverka de horska myndigheterna att vidtakraftfulla åtgärder för att minska utsläppen i och Glömma. Liknandetankegångar redovisas i motionerna Jo710 (fp), yrkandena 1 och 2, Jo711 (m) ochJo761 (s) yrkande 2. En kortfattad redogörelse för bakgrunden till motionernahar lämnats i inledningen till detta betänkande. En utvärdering av Östersjönsmiljö har företagits av strandstaternas myndigheter och forskare som ett led iHelsingforskommissionens arbete. Därvid har framkommit att miljö harblivit sämre i flera avseenden . Föroreningen av synes i särskilt hög grad hadrabbat sälbestån-den i havet. Utvecklingen för dessa kan ses som en indikatorpå vattenmiljöns sänkta kvalitet. Utskottet har vid en hearing inhämtatsynpunkter och information från en forskargrupp knuten till naturhistoriskariksmuseet där man på grundval av gammalt och nytt material kunnat draslutsatser om sälstammarnas utveckling. Av föredragningen framgick att de tresälstammar som finns i , gråsäl, knubbsäl och vikare, samtligadecimerats mycket starkt . Detta tillsammans medkonstaterade skador på fortplantningsorganen gör att det enligt forskarnafinns stor risk för att dessa högtstående däggdjur utrotas från Östersjön.Vidare anfördes bl. a. följande. En undersökning av patologin blandÖstersjösälar har visat en mycket hög frekvens () av sjukligaförändringar pä olika organsystem. Förändringar har konstaterats påbinjurebarken, pä njurarna i form av kroniska tarmsår, frakturer ochdeformationer på klor, sammanväxningaroch tumörer på livmodern. Preliminära resultat av JoU 1985/86:17 undersökningaröver skelettförändringar visar att salar insamlade till naturhistoriskariksmuseet till uppvisar allvarligabenförändringar i käkregionen. Dessa skador synes ha börjat dyka upp underslutet av . Skadorna misstänks initierade av allvarligainflammatoriska processer som bl. a. kan ha sitt ursprung i ett nedsattimmunförsvar. Forskarna anser det mycketsannolikt att organiskaklorerade föreningar ligger bakom skadorna. 1 denna grupp ingår bl. a. DDT,PCB, HCB, toxafen, chlordan, dibenzofuran och dioxiner. PCB har angivits som ensannolikt starkt bidragande orsak, men detta utesluter ej de övriga föroreningarna.Forskarna underströk det angelägna i att medverkar tillatt utröna orsakerna till att tre av de fyra fiskkonsumerande däggdjuren somåterstår i uppvisar en mycket hög frekvens av synnerligen allvarligamedicinska skador. Det var angeläget, dels mot bakgrund av att naturvårdsverkethar ansvaret för faunan i vår miljö, dels mot bakgrund av att konsumtionen avfisk sannolikt ligger bakom de tre sälarternas försvinnande. Samma fisk tjänari dag som föda för en betydande del av det svenska folket. Man nämnde att denfjärde fiskkonsumerande arten, utter, misstänks drabbad av samma öde somÖstersjöns salar, Just nu pågår alltså, framhöll forskarna, utrotning avsamtliga fiskkonsumerande däggdjursarter i . Intresset försälprojektet var stort i flera internationella organisationer. Naturhistoriskariksmuseet hade i skrivelse till regeringen begärt att skyddsjakt av sälförbjuds i . Diskussionen om vattenkvaliteten i ochövriga svenska kustvatten har tagit ny fart sedan resultatet avHelsingforskommissionens utvärdering blivit känt. Om detta bär inte minst dehär behandlade motionerna vittne. I sitt anförande vid den allmänpolitiskadebatten gav dåvarande miljöministern enöversiktlig bild av situationen. Han angav därvid även riktlinjer såväl förforskningen och undersökningsverksamheten på området som för de åtgärder som numåste vidtas. a. yttrade han följande: Från svensk sida har vi satsat åtskilliga miljoner påavloppsreningsverk. Industrin har även den kraftigt reducerat sina utsläpp.Trots detta får vi ständigt nya larmrapporter om ett sjukt hav. Bortsett från lokal påverkan vid kusterna av enskildautsläpp anges det övergripande problemet i den egentliga varaövergödning, medan problemen i och i huvudsak hängerihop med utsläpp från cellulosaindustrin och den kemiska industrin. För krävs en räddningsplan som innefattar bådenationella insatser och sådant som behöver behandlas tillsammans med andraÖstersjöländer. I nästan samma svåra situation som befinner sigKattegatt och . För dessa havsområden redovisas en rapportfrån en särskild arbetsgrupp, tillsatt av Internationella havsforskningsrådetpå initiativ av för miljöfrågor. Också i den härrapporten anges att lokal påverkan på vissa kustavsnitt har medindustriutsläppen att göra men att den stora boven i dramat är övergödningen. Arbetsgruppen kommer följaktligen att föreslå en radåtgärder för att JoU 1985/86:17 minska tillförseln av näringsämnen inomområdet. Den kommer också att lägga fram förslag om fortsatta forskningsinsatseri fråga om bl. a. ekosystemet. Också från norra kommer larmrapporterna allttätare. Här spelar föroreningarna frän en väsentlig roll. Men även idetta fall är övergödningen ett högst påtagligt problem. När det gäller är det vinåddes av de första rapporterna om algproblemen. har arbetet rriedatt klarlägga problemen pågått. I den proposition om forskning på jordbruks- ochmiljöområdet som presenterades för sedan föreslog vi också frånregeringens sida särskilda insatser för fortsatt forskning om justövergödningsproblemen i . Det var riktigt. Vi har ett behov avfortsatta forskningsinsatser. Vi behöver veta mer. Detta står dock inte i konflikt med ett snabbt och resoluthandlande. Rapporterna om tillståndet i haven är så pass alarmerande att detockså krävs omedelbara åtgärder. Vi måste angripa föroreningarna vid källan. Vivet att övergödningen hänger samman med utsläpp från kommunala reningsverk ochfritidsbebyggelse men självfallet också med jord- och skogsbruket. Den storaanvändningen av handelsgödselmedel i kombination med stallgödsel har medfört enurlakning från jordbruksmarkerna som får sina synbara effekter i haven. I sitt tal lade miljöministern fast följande punkter somborde ingå i en samlad aktion för våra hav: * en räddningsaktion för , * ett utpekandeav som särskilt föroreningskänsligt område, * ett iippdragtill samtliga länsstyrelser i kustlänen att göra egna handlingsprogram motutsläpp och övergödning. I ett frågesvar i uttryckteIngvar förhoppningen att de norska ansträngningarna att förbättraförhållandena i ger snabba resultat. Han förutsatte attnaturvårdsverket tar till vara alla de möjligheter som finns att verka för attåtgärder för tillfrisknande vidtas med skyndsamhet. Utskottet vill för egen del anföra följande. Den utvärdering av miljösituation somkortfattat redovisats i inledningen till detta betänkande ger klara belägg föratt tillståndet i havet undergått en snabb försämring . Iförsta rummet anges det stora utflödet av närsalter som ett problem. Myckettalar för att markurlakning av kväve och fosfor tillsammans med utsläpp frånkommunala avloppsverk och industrin spelar en huvudroll för övergödningen avhavet och dess grunda vikar och bukter. Nedfall av luftburna kväveföreningarsom härrör från förbränning av fossila bränslen och bilismen ökar belastningen.Tydliga tecken finns nu på eutrofiering i hela . På kort sikthar den ökade näringstillförseln gynnat växt- och djurliv. På längre siktbefaras att fortsatt näringstillförsel skadar livet i havet. Halterna av giftiga tungmetaller som kadmium och bly harstigit oroväckande. DDT-halterna har minskat, medan halterna av PCB iorganismerna kvarstår. Ett nytt problem har angetts genom att ett antalsvärnedbrytbara ochsvåranalyserade organiska klorföreningar förekommer. Vissa av dessa JoU1985/86:17 används som bekämpningsmedel och ersätter DDT, vissa används somersättning för PCB. Flertalet av dessa ämnen tycks vara mycket giftiga ochackumuleras i de olika organismerna. En indikator på tillståndet i havet är salarna som heltlivnär sig på fisk. Av den särskilda föredragning utskottet erhållit framgåratt flertalet djur i de nu kvarvarande, starkt decimerade sälstammarna lider avsvåra sjukdomstillstånd sannolikt orsakade av förgiftningar. I det föregående har redovisats den verksamhet som pågårsåväl på det mellanstatliga planet som inom för att genom forskning och. undersökningar skapa klarhet i orsakssammanhanget bakom havsmiljöns förändringar,liksom de åtgärder som vidtagits och planerats. Statsministern har - i sindåvarande ställning som vice statsminister och miljöminister - i åretsallmänpolitiska debatt angivit vilka punkter som-bör ingå i en samlad aktionför våra hav, nämligen en räddningsaktion för , ett utpekande avLaholmsbukten som särskilt föroreningskänsligt område och ett uppdrag tillsamtliga länsstyrelser i kustlänen att göra egna program mot utsläpp ochövergödning vilka bör samordnas i samarbete med . har fattat viktiga beslut omintensifierad forskning beträffande bl. a. miljöverkningarna av användningen avgödsel och be-' kämpningsmedel (prop. 1985/86:74 och 100 bil. 11, JoU 13, rskr.165). Utskottet ser allvarligt på det snabbt försämrademiljöläget i havsområdena. Dessa spelaren viktig roll frånförsörjningssynpunkt, från hälsosynpunkt och från välfärdssynpunkt. Vårgeneration bär ett tungt ansvar mot våra efterkommande att lämna en frisk miljöefter oss såväl till havs som till lands. är den Östersjöstat som har den längsta kusten ochden största andelen av vattenytan i territorialhavet och fiskezonen. Enbetydande del av föroreningarna härrör från svenska källor, även om andraländer relativt sett i vissa fall kan ha större ansvar förföroreningssituationen. Såväl från svensk sida som från övriga Östersjöstatershar betydande ansträngningar lagts ned på forskning och på olika åtgärder föratt begränsa föroreningarna. Ytterligare åtgärder planeras som ett led i den avstatsministern aviserade aktionsplanen och som följd av beslut omintensifierad forskning. Utskottet finner mot bakgrund av det anförda att vården avhavsmiljön bör ges hög prioritet . Arbetet inomHelsingforskommissionen är enligt utskottets mening av stor vikt i dettahänseende.