bet · G901UU15 · 1985-12-31 00:00:00 — 8, att begär atl regeringen låter utreda densvenska jordbrukspolitikens utformning i relation till livsmedelskrisen itredje världen, 10, atl ger regeringen lill känna vad som imotionen i övrigt anförs om biståndels inriktning, 1 motion 1985/86: U235 av Mariin och () hemställs atl som sin mening ger regeringen lill känna vad som imotionen anförts om alt vid ingående eller föriängning av bisländsavialförbehåller sig rätt till omprövning av avtalet, om mottagarlandet deltar ikrigsoperationer eller undertrycker grundläggande mänskliga fri- och rättighetereller om förutsättningarna för biståndet av andra anledningar avsevärtförändrats, I molion 1985/86: U236 av m,fl, (m)yrkandena I och 3 hemställs 1, all som sin mening ger regeringen till kännavad som anförs i avsnittet Frihet, fred och demokratisk samhällsutveckling, 3, all uttalar atl landprogrammerat biståndskall avbrytas med länder som för angreppskrig eller ockuperar andra länder, 1 motion 1985/86: U509 av m, fl, (c)hemställs all hos regeringen begär all initiativ las lill en nordiskregional konferens med representanter för kvinnoorganisationer ochkvinnogrupper för en uppföljning av , Sammanfattning av motionernas innehåll beträffanderiktlinjer för biståndet 1 det följande görs en sammanfattning av innehållet i deavsnitt i partimolionerna och vissa andra motioner som berör allmännariktlinjer för utvecklingssamarbete. På flera områden sammanfallersynpunkterna i motionerna från moderata samlingspartiet, ochcenterpartiet. Moderata samlingspartiels parlimolion U218 ochfolkpartiets partimotion U2II betonar särskilt att demokralimålet bör lillmälas ökad vikt. Ett samhälle som ger inflytande ät individen är en förutsällning för alt de uppsatta utvecklingsmålen skall kunna uppfyllas, heter del i molion U218 (m), 1 länder där respekten för demokratiska och mänskliga fri- och räilig heler successivt reduceras bör arbeta utifrån tvä handlingslinjer. För det första bör genom diplomatiska initiativ och genom utform ningen av våra biståndsinsatser försöka medverka till alt respekten för de demokratiska värdena åter ökar. Om del trots detta inle sker nägon för bättring bör biståndet landet trappas ned, anförs det i motionen, som också anser alt biståndssamarbete med mottagarländer som bedriver an fallskrig eller har trupper pä främmande territorier mäsle omprövas och i sista hand avbrytas, .n Liknandesynpunkter framförs i motion U235 (c), vari yrkas att bistånds- UU 1985/86:15 avtal rried länder som deltar i krigsoperationer eller undertrycker grundläggandemänskliga rättigheter bör omprövas, Imotion U218 (m) föreslås också - i anslutning till dess yrkande 2 - att enstrategi utarbetas för en svensk biståndspolitik till stöd för en demokratiskoch pluralistisk utveckling i . Element i en sådan strategi kundevara främjande av rättsväsendet, stöd till en fri press och för demokratiskaarbetsformer. Ett viktigt inslag i denna strategi bör vara stöd åt enskildainitiativ såsom företag och fackföreningar, forskningsinstitutioner,kulturutbyte m, m, Ifp-motionen U211 understryks sambandet mellan fred, frihet och rättvisa. Försvenskt vidkommande måste ambitionen vara atl i första hand eftersträvasamarbete med sådana som visar att de bekänner sig till grundläggandemänskliga rättigheter och strävan mot demokrati. Som exempel på ensamarbetsform som kan främja demokratiutveckling nämner fp-motionen stöd tillpolitiska organisationer, förslagsvis genom de svenska riksdagspartierna. Centerpartietsparlimolion U212 framhåller biståndet genom enskilda organisationer somsärskilt betydelsefullt när det gäller att främja en demokratisk samhällsutvecklingi mottagarländerna. Demokratiförutsätter folkligt deltagande i utvecklingsarbetet, heter det i vpk-motionenU240. Vårt stöd till demokratisering måste ges på de mottagande människornasvillkor, och vi måste respektera deras kulturtraditioner. Fackföreningsrörelsensställning och graden av kvinnofrigörelse är två mätare på demokratin iu-länderna, Ivpk-motionen erinras om utrikesutskottets uttalande i förra åretsbi-sländsbetänkande av innebörd atl de bisländspolitiska mälen skall vara ilika grad gällande för allt svenskt bistånd. Motionärerna ifrågasätter om IDB:soch utlåningspolilik och de svenska u-krediterna främjar deuppsatta målen, Demokraiifrågornaberörs även i molion U236 (m), dock med tyngdpunkt på förhållandena i vissaenskilda mottagarländer (se avsnittet om samarbete med enskilda länder). Partimotionernafrån (m), (fp), (c) och (vpk), liksom molion U234, betonar alla nödvändighetenav att biståndet inriktas på landsbygdsutveckling och på miljö- ochmarkfrågorna. Det särskilda anslaget för della ändamål bör återinföras,föreslår (m), (fp) och (c), 1motion U234 föresläs att huvuddelen av biståndet skall gå lill småskaliglandsbygds- och jordbruksutveckling. Samma motion föreslär i yrkande 8 altregeringen utreder den svenska jordbrukspolitikens utformning i relation tilllivsmedelskrisen i världen. Centerpartietsmolion U212 uppehåller sig särskilt utförligt vid de grund läggande behov som tillfredsställs genom ell bistånd för bevarande av jordens miljö- och naturresurser. Det svenska biståndels inriktning måste förändras och koncentreras till de problemområden som ter sig särskilt 20 angelägnaoch till de geografiska regioner som kan bedömas ha störst UU 1985/86: 15behov av bistånd. Motionärerna finner det för sin del naturiigt all Sverigeefter hand koncentrerar sill bistånd på söder om , Sedan de mest angelägna behovsområdena identifierats börvi bilda oss en uppfattning om vilka av dessa områden som den svenskaresursbasen är mest ägnad för, heter det vidare i motionen. Den svenskakapaciteten pä dessa områden bör därefter byggas ul ytterligare, I motionenföreslås också att flera givarländer slår sig samman med FN-organ för gemensammainsatser inom en och samma ländergrupp eller region. Gemensamt för partimotionerna frän (m), (fp), (c) och(vpk) är betoningen av de fattigaste grupperna, även om metoden att nå dessagrupper kan variera mellan partierna. Det statliga svenska biståndet genom SIDAbör inriktas på de fattigaste länderna, de som står utanför världshandeln ochdärför har bristande förutsättningar atl tränga undan fattigdom, heter det im-motionen, I motion U240 från (vpk) framhålls att jordbruksbistånd framför alltbör inriktas på de länder i vilka jorden ägs av dem som brukar den, I motionU234 (c) anförs att tillväxtmålet bör tonas ned till förmån för en satsning påde allra fattigaste. Bistånd genom enskilda organisationer framhålls - medvarierande styrka - i partimotionerna och i motion U234 (c) som etl myckelviktigt inslag i utvecklingssamarbetet, både som elt medel att nå de fattigasteoch som elt bidrag till en demokratisk samhällsutveckling, Parlimotionerna från (m), (fp) och (c) ägnar ocksäuppmärksamhet ät katastrofbiståndet. Den särskilda anslagsposten förkatastrofer bör endast användas vid oförutsedda katastrofer och liknandenödlägen anser (m) och (c). Katastrofförebyggande åtgärder, som bör vara ettviktigt inslag i vårt utvecklingssamarbete, skall emellertid finansieras medsärskilda medel, såsom det föreslagna anslaget för Miljö och markvärd. Motion218 (m) föreslår därtill att ordinarie landramsmedel bör kunna utnyttjas vidkata-slroftillfällen, I cenlermolionen föreslås att möjligheterna tiU regionallsamarbete mellan uppmuntras i det svenska utvecklingssamarbetet. Somexempel nämns det pågående SADCC-samarbetet mellan och länderna i södraAfrika, motion anser att befolkningsfrågorna börägnas slörre uppmärksamhet. Det svenska biståndet till familjeplanering börinte omfattas av länderkoncentrationsprincipen, heter det i motionen. Särskilda avsnitt ägnas bistånd för kvinnor iparlimolionerna från (m), (fp) och (c) samt i motion U234 (c), Molionerna U210(fp) och U22I (fp) ägnas enbart åt kvinnobiståndet. Biståndets former, landval m.m. 1 (m)-motionen framförs, liksom i motsvarande molion underförra riksmö tet, invändningar mot landprogrammeringsmeloden som anses medföra en brist pä flexibilitet i biståndet, I stället förordas en övergång lill ämnes-och projektinriktat stöd, varvid avtal om enskilda insatser i elt visst land skulle föregå och inte följa efter fastställandet av biståndsramen för landet i fråga, 21 En sådan metod skulle göradet lättare atl vid behov avsluta samarbetet UU 1985/86: 15 med ell land. Liknande synpunkter framförs i (fp)-motionen 211 och (c)-motionen 212, tre parlimotionerna från (m), (fp) och (c) förespråkas ett närmare samarbetemed den svenska resursbasen bl, a, i syfte atl främja enskilt företagande imottagarländerna. Näringslivet bör i större utsträckning utnyttjas i detsvenska biståndsarbetet, heter det i m-motionen, som också ger exempel päområden inom vilka svenskt näringsliv har god kompetens och konkurrenskraft, Etlbättre utnyttjande av svenska resurser skulle också höja effektiviteten ibiståndet, framhålls det i molion 218 (m), som i sammanhanget ocksä anför atlförutsättningarna för ett effektivt bistånd förbättras, om vi söker samarbetamed länder som strävar efter demokratiska och marknadsekonomiska lösningar päutvecklingsproblemen. Delmultilaterala biståndet ägnas särskilda avsnitt i samtliga partimo-lioner.Vänsterpartiet kommunisterna framför i motion 240 invändningar mot de bidragsom föreslås lill vissa av de internationella och regionala bankerna menvälkomnar etl slöd till andra internationella organ som har akutafinansieringsproblem, Ic-molionen 212 föreslås atl den multilaterala andelen av biståndsuccessivt skall öka, och i fp-motionen förordas vissa höjningar av bidragentill , UNDP och UNHCR, Viktenav utvärdering av biståndet betonas särskilt i motion 218 (m). Däri föreslåsbl, a, all befallningen som bislåndsinspektör ålerinrättas, Samma krav reses imotion 234 (c), som i yrkande I också föreslår att elt särskiltbiståndsdepartement inrättas. Fleraav partimotionerna, liksom molion 234, uppehåller sig också utförligt vidu-ländernas stora skulder och möjligheterna atl genom gemensamma aktionerlindra betalningsbalansproblem, I fp-motionen 211 föresläs att ettanslag benämnt Särskilda projekt inrättas i syfte all finansiera större projektutanför landramarna. Motionernas förslag pä delta område redovisas närmare iavsnitt 8 i delta betänkande. Detfinns i partimolionerna och särskilt i molion 234 också elt antal synpunkteroch förslag som rör den internationella handelspolitiken och u-ländernasallmänna ekonomiska villkor. Dessa avsnitt har emellertid inte resulterat i specifikamotionsyrkanden. Liksomföregående år yrkar moderata samlingspartiet och all enbislåndspolitisk utredning skall tillsättas. Riktlinjerna för denna utredningåtergavs i förra ärels betänkande UU 1984/85: 12 och upprepas nu i molion 218(m). Somframgår av motionssammanfattningen i föregående avsnitt innehåller parlimotionerna fränmoderata samlingspartiet, och cenlerpar- 22 tiet förslag ochsynpunkter som är delvis likartade, I stor utsträckning rör UU 1985/86: 15det sig också om tankegångar som framförts i anledning av tidigare propositionerom utvecklingssamarbetet. Utskottet fär därför inledningsvis hänvisa tillavsnitten om riktlinjer för biståndet i bl,a, betänkandena UU 1983/84:15 och1984/85: 12, Biståndsmålen,demokrati, mänskliga rättigheter m. m. Riksdagoch regering har vid upprepade tillfällen bekräftat att de fyrabisländspolitiska målen resurstillväxt, ekonomisk och social utjämning, ekonomiskoch politisk självständighet samt demokratisk samhällsutveckling bör liggafast. De är alla likvärdiga, och de skall vara styrande för allt svensktbistånd. Dethar emellertid också ofta framhållits alt det inte rimligen kan krävas attvarje biståndsinsats skall uppfylla alla de fyra målen i lika mån, I dekonkreta situationer svenskt utvecklingssamarbete ställs inför mäste enbedömning göras av vad som är angelägel all uppnå och vad som är möjligt attgenomföra. Tillväxtmålethar i praktiken oftast varit lättast att beakta, I nationalräkenskapstermersker en tillväxt var gång ell belopp investeras i en ekonomi, Tillväxtmälethar ocksä av andra skäl kommit all stå i förgrunden; ekonomisk utveckling harvarit vad moltagaländernas regeringar förväntat sig av biståndet och förgivaren ofta blivit måttet på biståndets effektivitet. resurser attfördela har det naturligt nog tett sig mindre meningsfullt att tala omutjämning och oberoende, Imolion U234 (c), yrkande 6, föresläs att lillväxtmålet tonas ned till förmänför en starkare inriktning av biståndet pä de allra fattigaste grupperna. Utskottetanser inte alt det föreligger någon nödvändig motsättning mellan dessa bådainriktningar. Det av SIDA förmedlade svenska biståndet är i myckel stor utsträckningriktat mot de allra fattigaste, Etl mål för delta bistånd är alt ge den fattigabefolkningen på landsbygden möjlighet att med produktion delta i det ekonomiskalivet, exempelvis genom atl odla livsmedel för avsättning pä den lokalamarknaden. Om biståndet lyckas i denna strävan är resultatet en ökad ekonomisktillväxt, Tillväxi-målel bör således inte tonas ned men tillväxten ges etlsådant innehåll att den gagnar även de mest eftersatta grupperna. Avgörandehärvidlag är bl, a, biståndets allmänna inriktning och insatsernas utformningoch lokalisering. Av det anförda torde följa att biståndet också framgentmåste fä omfatta insatser för exempelvis infrastruktur, energiförsörjning,kommunikationer, förvaltning och högre forskning, även om projekt av dettaslag inle alltid kommer de allra fattigaste lill nytta. Yrkande 6 i motion U234avstyrks med hänvisning till del anförda. Samtidigthar tillväxtmålet ibland kommit att slä i konflikt med andra mäl. Snabb tillväxt medför ofta förändringar som både minskar och ökar klyftorna i samhället, Kapitalkrävande investeringar har medverkat till att förbyla ett eftersträvat oberoende i ökat beroende av importerade varor och tilltagande skuldsättning, 23 Oberoendemålethar kommit i förgrunden för biståndet till frontstaterna UU 1985/86: 15 isödra , Detta är en av omständigheterna given prioritering av etl avmälen, svåra kris som råder på många håll i har biståndet alltmer måstinriktas på katastrofhjälp, förebyggande åtgärder och underhåll av del somkunnat byggas upp, I ett sådant läge blir de grundläggande förutsättningarnaför människans överlevnad på kort sikt styrande för biståndet snarare änlångsiktiga och ambitiösa biståndsmål, Iflera motioner, särskilt partimotionerna U211 (fp) och U218 (m) samt motionU234 (c) och motion U236 (m), framhålls att demokratimålet bör tillmätas ökadvikt. Motion U218 (m) föreslår att en särskild strategi för svenskt biståndutarbetas i detta syfte. För motionernas motiveringar hänvisas till föregåendeavsnitt. Måletatt främja demokratisk utveckling har kommit att inta en alltmer betydelsefullplats i den svenska debatten. Det är emellertid svårt att värdera graden avuppfyllelse av demokratimålet, inte minst därför att det skall ses som uttryckför en rörelseinriktning. Tidigt knöts stora förhoppningar till en snabbdemokratisk utveckling i de självständiga . Dessa förväntningarhar inte infriats. Alt skapa demokrati är ofta en långvarig process.Ansträngningar har gjorts atl i del praktiska biståndsarbetet fyllademokratimålet med ett konkret innehåll, t, ex, genom förvaltningsbistånd,stöd åt valförberedelser och självstyrelse, stöd tillfackföreningsrörelser och kooperation samt mediabistånd. Detfinns enligt utskottets mening anledning att fortsätta på den vägen. Det börmed ökat eftertryck kunna klarläggas för våra mottagarländer att ett folkligtdeltagande i utvecklingsprocessen åsikts- och föreningsfrihet, en oberoendepress och andra utslag av politisk och kulturell mångfald representerarväsentliga värden i en utvecklingsstrategi som önskar ge sitt stöd. tidigare framhållit är själva valet av samarbetsprojekt ochmottagargrupper av betydelse för atl visa vilken vikt fäster vid dessafrågor. Bistånd genom enskilda organisationer och till motsvarande rörelser imottagarländerna kan bli ett viktigt inslag i en demokraterings-process. Andraexempel lämnas bl. a, i motion U218 (m). Debiståndspolitiska målen är som ordet anger mål och inte förutsättningar förbistånd. Avsaknaden av ekonomisk utjämning i ett mottagarland är självfalletinte skäl för att upphöra att ge bistånd. På samma sätt är avsaknaden avdemokratiska styrelseformer inte skäl för avbrytande av ettutvecklingssamarbete, I stället bör biståndssamarbetet, pä det sätt som härangivits, bidra till att ett samarbetsland utvecklas i demokratisk riktning. Detär uppenbart att mottagariandet självt måste medverka aktivt i uppfyllandet avmålen. Det är ett krav har rätt att slälla i lika mån pä alla länder.Resultaten av utvecklingssamarbetet och graden av måluppfyllelse måsteemellertid bedömas efter de förutsättningar som råder i varje enskilt land.Liksom bör gälla att kan bedriva utvecklingssamarbete medländer av olika samhällssystem. Enav förutsättningarna för ett förtroendefullt och långsiktigt samarbete är emellertid att parterna delar vissa grundläggande värderingar såsom 24 övertygelsen attmänniskans rättigheter inte får kränkas. Sådana rättighe- UU 1985/86: 15ter kan inte betraktas som mindre angelägna för människor som lever underknappa materiella villkor, hette det redan i proposition 1977/78:135 omriktlinjer för internationellt utvecklingssamarbete. Sompåpekas i ett par partimotioner är synen på mänskliga rättigheter en indikationpå om ett samhälle utvecklas i demokratisk riktning eller ej, Sverigeshumanitära bistånd till och södra har som ett huvudsyfteatt ge hjälp åt diktaturens offer. Detta arbete har betraktats somett stöd för de krafter som slär för ett demokratiskt alternativ i dessaländer. Demokratimålet har därmed fått en särskild betydelse för denna biståndsform.Stöd för demokratiutveckling var också en av motiveringarna för det reguljärabiståndssamarbete som relativt inleddes med och ; tvåländer som tidigare mottagit humanitärt bistånd ur de särskilda anslagsposternaför detta ändamål. Det är naturligt om demokratimålet omges med särskildaförväntningar gentemot de länder med vilka samarbete inletts under dessaförutsättningar. Utskottetser svårigheter i atl fastställa en särskild strategi för en demokratiskutveckling, såsom föreslås i motion U218 (m). Det förefaller också tveksamt omen sådan skulle kunna bli praktiskt och politiskt användbar som en rikthnje fördet bilaterala biståndet. Yrkande 2 i motion U218 avstyrks därför. En allmänsträvan måste emellertid vara att i ökande grad fä till stånd en diskussionmellan givare och mottagare om synen pä demokratins problem med en betoning avde friheter som nämnts i det föregående. Stöd för initiativ genom enskildaorganisationer av det slag som berörs i motion U218 (m) kan vara verksammainslag i ett bistånd som syftar till en demokratisk utveckling. Särskiltangeläget är det att denna diskussion också omfattar synen på mänskligarättigheter. Utskottet har under en följd av år lagt ökad tonvikt på dennafräga och anser inte att det är en otillbörlig påtryckning om svenskasynpunkter framförs även inom ramen för ett biståndssamarbete. Meddet anförda lorde ifrågavarande del av yrkande 1 i molion U211 (fp) och motionU218 (m) samt yrkande 1 i motion U236 (m) få anses besvarade. Ipartimotion U218 (m) och i motion U235 (c) framförs att brott mot mänskligarättigheter i allvarliga fall - liksom det förhållandet att ett mottagarlandbedriver anfallskrig bör kunna föranleda atl ett biståndssamarbete omprövasoch i sista hand avbryts. Avbrytande av bistånd i händelse av angreppskrigföresläs även i motion U236 (m), yrkande 3, Utskottethar i anledning av liknande yrkanden tidigare framhållit att brott motmänskliga rättigheter kan påverka ett biståndssamarbete och att detta i ännuhögre grad mäste gälla i fråga om krigshandlingar. har utskotteterinrat om att allmängiltiga och entydiga regler inte kan fastställas utan atten prövning sist och slutligen mäsle göras i de enskilda fallen (UV1984/85:12), Enrätt till uppsägning av biståndsavtal föreligger. Det är emellertid alltjämt utskottets uppfattning att det inte i förväg bör göras generella uttalanden av det slag som föreslås i motionerna. Yrkande 3 i motion U236 (m), motion U235 (c) och ifrågavarande del av motion U218 (m) avstyrks 25 Miljö- och markvård,landsbygdsutveckling UU 1985/86: 15 Liksomtidigare är förespråkas i parlimotionerna frän (m), (fp), (c) och (vpk)fortsatta insatser för bevarande av den naturliga miljön och odlingsbetingelsernapå landsbygden. Dessa parlimotioner beklagar atl regeringen i budgeten för år1983/84 avskaffade den anslagspost som var särskilt avsedd förinsatser för miljö- och markvärd samt energi. Ett återinförande av ett särskiltanslag för delta ändamål skulle, heter det i motionen från moderatasamlingspartiet, på ell betydelsefullt sätt kunna förnya och vitalisera svenskbiståndspolitik pä della för mänsklighetens framtid så vikliga område, 1folkpartiets motion understryks särskilt behovet av atl med hjälp av insatserfrän ett sådant anslag förbättra energiförsörjning. Centerpartietsmotion nämner i sitt yrkande om etl särskilt anslag för miljö- och markvård attdetta bl, a, skall kunna användas för förebyggande av katastrofer. Ävenbudgetpropositionen uppehåller sig utförligt vid dessa viktiga frågor ochkonstaterar all en slor andel av bilaterala och multilaterala biståndär inriktat pä stöd för miljövärden i och på utveckling av försörjningsmöjligheternaför jordbruksbefolkningen. Detta gäller särskilt , där krisen till stordel har sin orsak i den fortlöpande utarmning av naturmiljön som skett, Eltnytt inslag i utvecklingssamarbetet är den omfattande forskningsinsats påskogs- och miljöområdet som SAREC föreslås fä medel till (se vidare underavsnittet om SAREC), Somframgår av proposiiionen ligger huvuddelen av det svenska bilateralamiljöbiständet inom landprogrammen, I fiera mottagarländer är markvård,byskogsbruk och energiförsörjning etl huvudinslag i biståndssamarbetet,exempelvis i , Sri Länka, och . Från anslagetFörsöksverksamhet och metodutveckling utgår bidrag bl, a, lillmarkvårds-programmet i , stöder ocksä del multilaterala arbetet påmiljövårdsområdet, bl. a, genom FN:s miljövårdsprogram och Sa-helkontoretUNSO. Vi verkar för att Väridsbanken fäster vikt vid dessa frågor. Delbör således inte föreligga nägon oenighet om de allmänna målen för miljö- ochlandsbygdsbiständel, lin begränsning ligger snarare i atl de resurser Sverigeförfogar över inte alllid är anpassade lill de särskilda behov mottagarländernahar. Del tar tid för givarlandet atl utveckla en kunskapsbas på det område dethär är fråga om. Utskottetkan därmed instämma i del allmänna syftet bakom yrkande 2 i molion U2I2 (c) ochi motsvarande synpunkter i molionerna U2II (fp) och U218 (m). Dessa motionersförslag om elt särskilt miljöanslag behandlas senare i betänkandet. Yrkandena3 och 4 i c-motionen är, som utskottel tolkar dem, en vidareutveckling avyrkande 2, Förslagen i dessa yrkanden innebär all bör koncentrera sittmiljöbistånd till de problemområden och geografiska regioner inom vilka justSverige har bäst förutsättningar att nä fram med bistånd samt all vi, som ettnästa steg, bör ytterligare utveckla vår forskning och vårt näringsliv pädessa områden. Utskottet delaruppfattningen alt särskilt bör ägna sig ät sådant bistånd som vi har bästförutsättningar att klara. Så sker också. Det finns UU 1985/86: 15 ocksäanledning att särskilt utnyttja och vidareutveckla den kompetens vi har pädessa angelägna områden. Det forskningsprogram som SAREC ges i uppgift attfrämja, och som behandlas pä annan plats i detta betänkande, är exempel på ensådan strävan. Motdenna bakgrund får utskottet anse yrkandena 2-4 i motion U212 (c) besvarade, Imolion U234 (c) föreslås i praktiken betydande förändringar av biståndspolitiken.Motionären förordar en ny biståndsslralegi i vilken huvuddelen av biståndetskall gå till småskalig landsbygds- och jordbruksutveckling, därfrivilligorganisationernas erfarenheter bör vara vägledande för insatserna.