bet · G901FöU8 · 1985-12-31 00:00:00 — Fråganom dess avveckling hade behandlats av (FöU 1985/ 86:2 y,FiU 5, rskr, 88), Regeringen har uppdragit åt chefen förjustitiedepartementet att bilda en samrådsgrupp för arbetet med frågor omsårbarheten på ADB-området, Gruppens uppgift skall vara atl, på uppdrag av enstatsrådsgrupp för ADB-frågor, analysera sårbarhelsfrägor inom ADB-området samtlägga fram förslag till konkreta åtgärder för att minska sårbarheten, Isamrådsgruppen skall finnas företrädare för statliga myndigheter, däriblandrikspolisstyrelsen och överbefälhavaren, för primärkommunerna, förlandstingskommunerna samt för det privata näringslivet. Av redogörelsen framgår att det numera saknas förutsättningaratt bifalla yrkande 5 i motion K412 om fortsatt verksamhet försärbarhetsberedningen. Motionsyrkandet har överlämnats avkonstitutionsutskottet. En allmän totalförsvarsplikt förordas i motion FÖ206 (fp).Som första argument anger motionären att det behövs mer personal i totalförsva- ret.Vidare framhålls vikten av att varje medborgare får självskyddsutbild- FöU1985/86:8 ning, "Ett tredje och givet argument är att del inte är rimligti en modern och demokratisk stat att försvarsplikten enbart skall åvila enakönet," I proposifion med förslag till försvarsbeslut(prop, 1981/82:102 bil, 1 s, 29) uttalade försvarsministern följande: Av största betydelse är att varje medborgare allt eftersin förmåga bereds tillfälle att bidra till landels försvar. Detta fillgodosesbäst om vårt totalförsvar även i fortsättningen bygger pä plikttjänstgöringsåsom den allmänna värnplikten, civilförsvarspliklen, tjänsteplikten försjukvårdsan-ställda och andra former av tjänstgöringsskyldighet. För attytterligare förankra totalförsvarsidén i samhället är de olika folkrörelsernaav stor betydelse. Inte minst bör framhållas de insatser somfrivilligorganisationerna bidrar med. De former av plikttjänstgöring som främst åsyftas i dettauttalande grundar sig på följande lagar: o värnpliktslagen o civilförsvarslagen o lagen omtjänsteplikt för hälso- och sjukvårdspersonal samt veterinärpersonal m, m, oallmän tjänstepliktslag. De olika pliktlagarna utgör sammantagna ett paket lagarsom gör det möjligt för samhället att disponera landels invänare för alla slagsarbetsuppgifter inom totalförsvaret. Mellan de lagfästa plikterna finnsskillnader som bl, a, gäller den kategori människor som lagarna vänder sigtill. Dessa skillnader avser medborgarskap och vistelseort, kön och ålder. Utskottet har funnit lämpligt att lämna en närmareredogörelse för de pliktlagar som gäller och är av intresse i sammanhanget. Värnpliktslagen (1941:967) gäller män som är svenskamedborgare. Varje sådan man är värnpliktig fr, o, m, det kalenderår undervilket han fyller t,o, m, det under vilket han fyller . Pliktenavser tjänstgöring under beredskap och i krig men också - -utbildning i fred. Civilförsvarsplikten gäller enligt civilförsvarslagen(1960:74) svenska medborgare som bor i , Varje sådan medborgare ärcivilförsvarsplik-fig i äldersintervallet , räknat på kalenderår.Plikten avser sådan civilförsvarstjänstgöring - även utbildning och övning i fred- som medges av kroppskrafter och hälsotillstånd. Regeringen kan förordna attäven utlänning här i riket skall fullgöra sådan tjänst, Lagen är förnärvarande föremål för en författningsteknisk översyn av en särskild utredare(1985:01), En civilförsvarspliktig är, enligt lagen (1984:272) omskyldighet för civilförsvarspliktiga att tjänstgöra utanför civilförsvaret,under vissa förutsättningar skyldig att tjänstgöra i annan verksamhet inomtotalförsvaret än civilförsvarets verksamhet. Den som är sysselsatt inom hälso- och sjukvården ellerveterinärverksam heten är enligt lagen (1981:292) orn tjänsteplikt för hälso- och sjukvårdsper sonal samt velerinärpersonal m, m, skyldig att i krig och vid krigsfarafullgöra sådan tjänstgöring inom verksamhetsområdet som kroppskrafter och hälso tillstånd medger. Detsamma gäller den som är anställd med tillsynsuppgifter hos en miljö- och hälsoskyddsnämnd. Tjänsteplikten gäller under vissa 10 förutsättningarockså den som har tidigare yrkeserfarenhet inom något av FöU 1985/86:8 dessaverksamhetsområden. Den avser var och en som vistas stadigvarande i landet ochär mellan (räknat kalenderårsvis). En utbildningsplikt ifredstid för hälso- och sjukvårdspersonal m,fl, har föreslagits (SOU 1982:42)och en proposition härom förbereds i (jfr FöU 1981/82:18 s,154-155), En allmän tjänsteplikt gäller i krig var och en som ärmellan (räknat kalenderårsvis). Enligt lagen (1959:83) omallmän tjänsteplikt kan var och en åläggas att inte lämna sin anställningeller åläggas atl utföra arbete som kroppskrafter och hälsotillstånd medger, I brandlagen (1974:80) finns bestämmelser om skyldighetför var och en (räknat kalenderårsvis) som vistas i detberörda området att delta i släckning av brand eller på annat sätt delta iräddningstjänst, allt i den mån kroppskrafter och hälsofillstånd så tillåter.Skyldigheten gäller både i fred och i krig. De lagbundna tjänstgöringsplikler som här berörts mycketkorifaltal har tillkommit och förändrats efterhand som planeringen för vårtförsvar har utvecklats. Ytterligare förändringar kommer med säkerhet att ske.Införande av en utbildningsplikt i fred för hälso- och sjukvårdspersonal m,fl.har redan nämnts. En annan fråga gäller utnyttjande av civilförsvarspersonal isamband med fredstida räddningsinsatser. En skyldighet förcivilförsvars-pUktiga att delta finns inte enligtcivilförsvarslagen men personal kan under vissa förutsättningar tas i anspråkmed stöd av brandlagen. (SOU 1983:77) har föreslagitatt regeringen skall få rätt att förordna att civilförsvarsplikt skallfullgöras även under tid då civilförsvarsberedskap inte råder. En propositionom räddningstjänstlagstiftning förbereds i . Att utvidga värnpUktslagen till kvinnor är inte aktuellt.Försvarsmaktens personalbehov tillgodoses med nuvarande ordning. Som framgår avdet föregående omfattas kvinnorna av alla övriga pliktlagar och har därmedstora försvarsplikter. Liksom män krigsplaceras allt fler kvinnor i sinaordinarie civila arbeten. Lämpade kvinnor anställs på olika poster med ansvarför försvarsverksamhet, numera också som yrkesofficerare. De har dessutom godamöjligheter att engagera sig i frivillig försvarsverksamhet.Självskydds-utbildning är angelägen. Sådan utbildning är vanligt förekommandeinom frivilligverksamheten men anordnas också i skolor och pä arbetsplatser.Riksdagen bör enligt utskottets mening inte uttala sig enligt yrkandet i motionFö206. 1, att riksdagenavslår motion 1985/86:Fö201 om uttalanden av rörande inriktningen avtotalförsvarets fortsatta utveckling, 2, att riksdagenavslår motion 1985/86:Fö203, yrkande 3, om sårbarhetsaspekter och överföring avresurser från totalförsvarets militära del till dess civila delar, 3, att riksdagenavslår motion 1985/86:Fö205, yrkande 9, om Res,1 (c) regionala försörjningsplaner och om , 4, att riksdagenavslår motion 1985/86:K412, yrkande 5, om sårbar- Res, 2 (fp) hetsberedningen, 11 5, att riksdagenavslår molion 1985/86:Fö206 om en allmän total- Res, 3 (fp) försvarsplikt, 6, alt riksdagenlämnar utan erinran vad föredragande statsrådet har anfört om totalförsvaret. 4 Totalförsvarets militära del Regeringen har i budgetpropositionen (s, 18-54) föreslagitriksdagen att 1, anta ett lill propositionen fogat förslag till lag omändring i värnpliktsla gen (1941:967), 2, anta ett tillproposiiionen fogat förslag till lag om ändring i lagen (1983:1080) om försökmed uppdelning av krigsförbandsövningar inom armén, 3, anta ett tillpropositionen fogat förslag till lag om ändring i familjebidragslagen(1978:520), 4, godkänna vadföredragande statsrådet i övrigt har förordat om förmåner åt värnpliktiga, 5, godkänna vadföredragande statsrådet har förordat om försvarsmaktens reservstater, 6, fastställautgiftsramen för det militära försvaret för /87 till , i prisläget , 7, bemyndigaregeringen att justera utgiftsramen för del militära försvaret för budgetåret1986/87 med hänsyn till prisutvecklingen enligt försvarsprisin-dex medbeaktande av växelkursförändringar m, m, efter , 8, bemyndigaregeringen att justera lämnade beställningsbemyndiganden med hänsyn tillprisutvecklingen enligt nettoprisindex med beaktande av växelkursförändringarm, m, efter , 9, bemyndiga regeringenatt justera utgiftsramen för det militära försvaret för /87 pågrund av över- eller underutnyttjande av utgiftsramen för /86, 10, bemyndiga regeringen alt under /87medge överskri dande av utgiftsramen för det militära försvaret samt av lämnade beställ ningsbemyndiganden, om det behövs av konjunktur- eller beredskapsskäl. Regeringen har vidare (s, 54) berett tillfälleatt la del av vad föredragande statsrådet i övrigt har anfört om det militäraförsvaret. Regeringens förslag under 1-3 samt delvis under 4 harredan behandlats av (FöU 1985/86:5, rskr, 117), Frågan om devärnpliktigas fria resor (del av förslag under 4) liksom frågor om denanställda personalen, inkl, pilotfrågan, behandlar utskottet i ett senarebetänkande. Beträffande verksamheten under innevarande budgetärbe handlar utskottet motion 1985/86:Fö204 av m,fl, (fp) såvitt gäller yrkande 2 att begär att regeringen låter myndigheter na förfoga över samtliga de medel som i regleringsbrevet /86 ställdes 12 till regeringens disposition för senareläggning av anskaffningar. Beträffande krigsorganisationens utveckling m,m, behandlar FöU 1985/86:8 utskottetföljande motioner, 1985/86:Fö203 av m,fl, (vpk) såvitt gälleryrkandena 4, att riksdagenuttalar alt någon planering för etl nytt svensktillverkat militärflygplan efterJAS inte får ske, 5, att riksdagenhos regeringen begär förslag om avveckling av de svenska pansarbrigaderna ochhur de skall ersättas med en organisation utan stridsvagnar, 6, att riksdagenhos regeringen hemställer om åtgärder för all återskapa "en levandeskärgård", 7, att riksdagenuttalar att någon sammanslagning av och inle börkomma till stånd, 8, att riksdagenhos regeringen hemställer om åtgärder för att organisera det tidigareomtalade hemvärnet, 9, atl riksdagenhos regeringen hemställer om redovisning av hur underhåll och därmeduthållighet är tänkt all fungera i en krigssituation med nuvarande militäraorganisation, 1985/86:Fö204 av m,fl, (fp) såvitt gälleryrkande 4 att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om angelägenheten av splitterskydd, 1985/86:Fö205 av m, fl, (c) såvitt gälleryrkande 3 att som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts om bättre och meningsfullare repetitionsövningar, 1985/86:Fö304 av () vari yrkas atlriksdagen uttalar sig för alt försvarsgrenarna i en gemensamuppvisning skall visa upp sina resurser, 1985/86:Fö305 av Kersfin () och ()vari yrkas all beslutar uttala sig för följande inriktning förförsvaret av inför försvarsbeslutet : 1, alt det lokala försvarssystemet på skall gesen ökad förnyelse och en bättre beredskap, 2, att ökadeförberedelser skall vidtas för att kunna förstärka försvaret av medoperativt rörliga och slagkraftiga förband, 3, atl rörligaförband som i krig skall kunna strida på genomför en ökadutbildnings- och övningsverksamhel i fred i detta område, 1985/86:Fö317 av m, fl, (vpk) vari - medhänvisning till molion 1985/86:Jo773 - yrkas 1, att riksdagenhos regeringen hemställer om åtgärder så all koppartrådsspridningen vidmilitära torpedskjulningar upphör, 2, all riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna att en utredning bör göras av militärverksamhet och dess miljöeffekter och konsekvenser för utnyttjande av Östersjönoch dess kustområden, I985/86:Fö320 av , () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om j3 betydelsei den operativa planläggningen försvarsbeslut, FöU 1985/86:8 Beträffande besparingsprogrammet och fredsorganisationensutveckling behandlar utskottet följande motioner, 1985/86:Fö301 av m, fl, (m, fp, c) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen fill känna vad i motionen framförtsom bibehållande av bevakningsområde som en självständig militärmyndighet på lägre regionalt plan, 1985/86:FÖ302 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i mofionen anförtsom inrättandet av en musikpluton inom västra militärområdet. 1985/86:Fö306 av () och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om grundutbildning av beredskapsförband i Kalixförsvarsområde, 1985/86:Fö308 av m, fi, (s) vari yrkasalt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sägs omalt upprustning av Rommehedslägret enligt tidigare riksdagsbeslut kommer tillstånd, 1985/86:Fö311 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag om förstärkt luftvärnsutbildning i nedre , 1985/86:Fö313 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionenom lokalisering av en sjöbevakningscentral till , 1985/86:T289 av () såvitt gäller yrkande 3att som sin mening ger regeringen fill känna alt Nyköping-Oxelösundsflygplats bör användas i större utsträckning av statlig flygverksamhet, i Belräffande den ekonomiska planeringen behandlarutskottet följande motioner, 1985/86:Fö202 av m,fl, (m) såvitt gälleryrkande 6 att beslutar fastställa totalramen för det militäraförsvaret 1986/87 med en ökning av regeringens förslag med 240 milj, kr, lill22 , 1985/86:Fö204 av ,fl, (fp) såvitt gäller yrkandena 1, att beslutar öka den militärautgiftsramen /87 med 240 milj, kr,och därmed fastställer den till 22 , i prisläge februari 1985, 3, atl hosregeringen begär att de tillförda medlen skall användaspå sätt som anges i motionen, 1985/86:Fö205 av m, fl, (c) såvitt gälleryrkande 2 att beslutar begära alt regeringen återkommer pålilläggsstal med kompensation på 240 milj, kr, för att upprätthålla kompetensenbelräffande luftförsvaret och incidenlberedskapen. Utskottet FöU 1985/86:8 Budgetåren 1984/85 och 1985/86 I propositionen kommenteras verksamheten under budgetåret1984/85 och redovisas det ekonomiska utfallet för budgetåret. Beträffande det ekonomiska utfallet konstaterarföredragande statsrådet att utgifterna under /85 var avrundat61,8 milj, kr, större än utgiftsramen. Effekterna av 4-procentsspärren (prop, 1983/84:40 bil, 2, FöU 7, rskr, 88) har för budgetåret1984/85 beräknats till 207 milj, kr, i budgetårets genomförandeprisläge.Spärrens effekter för /84 angavs i budgetpropositionen 1985 till30,6 milj, kr. Försvarsministern lämnar också en kortfattad redogörelseför den pågående verksamheten under innevarande budgetår. Enligt motion Fö204(fp) har regeringen begränsat medelstilldelningen under /86"genom att förbjuda myndigheterna atl utnyttja hela sina anslag. Av ettursprungligt belopp om 150 milj, kr, som sålunda ställdes till regeringensdisposition innehålls fortfarande 100 milj, kr, pä detta omotiverade ochmärkliga sätt". Utskottet har inte något atl invända mot redogörelserna ibudgetpropositionen. Beträffande motionsyrkandel har utskottet inhämtatföljande, I regleringsbrevet från regeringen angående anslagen /86 inom försvarsdepartementets verksamhetsområde ställdessammanlagt 150 milj, kr, till regeringens disposition under de treförsvarsgrenarnas anslag till materielanskaffning och till anskaffning avanläggningar. Härav släpptes 50 milj, kr, under den första hälften avbudgetåret. Återstående del kommer att släppas , Mot denna bakgrund anser utskottel alt inte börbesluta enligt motionsyrkandet. Det militära försvarets fortsatta utveckling Föredragande statsrådet framhåller inledningsvis(budgetpropositionen s, 33) atl till grund för det militära försvarets fortsattautveckling ligger försvarsbeslut med den inriktning som statsmakternagav detta beslut samt det beslut statsmakterna fattade omsärskilda åtgärder beträffande det militära försvarets fortsatta utvecklingsaml om en höjning av planeringsramen fr, o, m, /85, lämnade överbefälhavaren sin programplan.Programplanen ulgör en del av överbefälhavarens perspektivplan del 2 inför1987 års försvarsbeslut och omfattar perioden /87-1990/91, utveckling anser försvarsministern att den utvecklingintill är 1992 som överbefälhavaren har planerat i fråga om förbandstyper ochderas antal i alll väsentligt stämmer överens med de mål som statsmakterna harbeslutat. Han godtar tills vidare överbefälhavarens inriktning. Ny ställningtill utvecklingen bör enligl försvarsministern tas i nästa försvarsbeslut. Överbefälhavarensplanering innebär bl, a, alt anskaffning av mingördlar förubåtsskydd har tidigarelagls och atl marinens långsikliga utveckling - FöU1985/86:8 efter en övergångsperiod för alt snabbi förstärkaubålsskyddsfunktionen -återgår till en normal nivå omkring , Utskottet finner inte anledning till några invändningarmot vad försvarsministern har anfört om krigsorganisationens utveckling. kommunisternas motion FÖ203 har sexyrkanden som behandlas i detta sammanhang. Motionärerna anser alt partiet harfått rätt i sin kritik mol JAS-projeklet, "Försvarsvärdei av några hundraflygplan mer eller mindre är ringa i förhållande till de kostnader, som sådanaprojekt drar med sig," Partiet anser atl några satsningar på nyamililärflygplan efter JAS inte bör fä ske. Utskottet delar inle motionärernassyn på och anser inte all nu bör uttala sig om behovetav militära flygplan efter flygplanet 39 , Inte heller bör -som motionärerna önskar - uttala sig för en avveckling av pansarbrigader-n a , Ettmotionsyrkande från samma parti beträffande stridsvagnar behandlades underföregående (FöU 1984/85:9 s, 29), Tre yrkanden i motion Fö203 (vpk) gäller samhälletsresurser för atl övervaka och försvara värt lands långa kuster. Motionärernaanser alt "talet om levande skärgårdar måste få ett reellt innehåll ochdet förutsätter åtgärder för atl stödja och hjälpa dem som vill bo kvar i dessaregioner". Enligt motionen bör rikisdagen bl, a, uttala sig emot enföreslagen sammanslagning av och samt efterlysaåtgärder för att organisera etl marint hemvärn. Utskottet anser alt denfredslida förmågan att övervaka landets kust- och havsområden är viktig frånlolalförsvarssynpunkt, I samband med försvarsbeslut redovisadeutskottet det rådande läget och lämnade vissa synpunkter (FöU 1981/82:18 s,39-42), Berörda organisationsfrågor m, m, har bearbetats vidare. Härskall endast nämnas atl hemvärnet i ökad utsträckning har fåll och kommer atlfä uppgifter. Del är emellertid inte avsikten alt organisera etlsärskilt marint hemvärn, Det kan påpekas atl hemvärnet - som tillhör armén - pålägre regional nivå i vissa fall leds av chefer för områdesförband inommarinen, t, ex, chefen för kustartilleriförsvar med Karlskronakustartilleriregemente (BK/KA 2), Utskottet räknar med all resultat av pågåendeutrednings- och planeringsarbete - bl, a, rörande ökad samordning mellanmarinen och - ingår i underlaget försvarsbeslut. Yrkande 9 i motion Fö203 (vpk) gäller en redovisning avförsvarsmaktens uthållighet, Alla beslut om totalförsvaret - pä statsmakternasnivå liksom av myndigheter - måste enligt utskottets mening självfallet beaktauthållighetsaspekter. Beredskap, kraftutveckling och uthållighet är tre viktigadimensioner i försvarsmaktens operativa förmåga. Någon öppen detaljredovisningav det slag som motionärerna efterlyser vill utskottet av sekretesskäl inleförorda. Enligt motion FÖ204 (fp) bör fatta beslut sommedför att myndigheterna inom det militära försvaret tillförs ökade medel både under innevarande budgetår och nästa. Vidare anges i motionen hur de tillförda medlen bör användas "för all öka försvarseffekten genom i första hand åtgärder som snabbt ger resultat", Molionärerna efterlyser åtgärder föratt 16 särskilt iNorrland förbättra flygvapnets bassystem. Vidare påtalas brister i FöU1985/86:8 förrådshållningen för krigsförband. En anskaffning av splitterskyddtill soldaterna anser de vara mycket angelägen. Utskottet förutsätter att tillgängliga medel utnyttjas bl,a, för sådana åtgärder som avses i motionen. Utskottet delar motionärernasuppfattning att anskaffningen av kroppsskydd till soldaterna är angelägen.Försvarskommittén (Ds Fö 1986:1 s, 14) har understrukit betydelsen av attkroppsskydd tillförs försvarsmakten. Utveckling av och försök med sådanmateriel pågår. Något uttalande av är nu inte nödvändigt. Motion Fö205 frän efterlyser bättre och förtruppen mer meningsfulla krigsförbandsövningar. Utskottet har informerat sigsärskilt om erfarenheterna från försvarsmaktsövningen i västra , Liksom försvarsministern (prop. 1985/86:100 bil, 6 s, 18)anser utskottet att ytterligare ansträngningar bör göras för atl devärnpliktiga skall få bästa möjliga utbildning även vid repetitionsutbildningunder stora övningar. Arbete pågår i detta syfte. Det är därför inte påkallatmed ett särskilt uttalande av . En årlig gemensam uppvisning av försvarsmaktens resurserförordas i motion Fö304 (c). Motionären anser att en sådan uppvisning skullestärka försvarsviljan och öka respekten för rikets försvar. Utskottet kan inte tillstyrkanågra stora uppvisningar av typ "militärparad" men delar uppfattningenatt försvarsmaktens uppgifter och resurser bör göras mer kända för envar, Idetta syfte anordnas besöksdagar m. m, vid fredsförbanden. Det är också pålokal nivå som man i första hand bör försöka väcka intresse för den militäraverksamheten. Sådana strävanden måste till stor del anpassas efter lokalaförhållanden. Förståelsen och respekten för värt militära försvar torde bäststärkas genom realistiska och väl fungerande övningar, bl, a, försvarsmaktsövningar. Vid utställningar, demonstrationer och uppvisningar av detmilitära försvaret bör om möjligt också informeras om vår säkerhetspolitik ochom totalförsvarets civila delar. En uppmaning i denna riktning finns med i detärliga regleringsbrevet frän regeringen fill myndigheterna inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde. Något uttalande av enligt motionsförslagel villutskottet inte förorda, Mofionerna FÖ305 (fp) och Fö320 (c) behandlar försvaret avvästkusten. Enligt motion FÖ305 understryker rapporten av försvarskommitté(SOU 1985:23) vikten av försvar. Motionärerna anser attsparåtgärder inom det militära försvaret har drabbat ioproporfionerligt hög grad, "Försvaret av är och förblir enriksangelägenhet, och rimlig andel av försvarsansträngningarna måste avsättasför detta," Mofionären bakom motion Fö320 anser det vara nödvändigt attförsvarskommittén i sitt arbete avväger våra försvarsinsatser på ett sådant sättalt försvaret av förstärks. Försvarsutvecklingen på har behandlats avriksdagen under de båda senaste riksmötena (FöU 1983/84:20 s, 20 och FöU1984/85:9 s, 30), liksom tidigare anser överbefälhavaren attförsvarsberedskapen pä i rådande ekonomiska situafion är balanseradmot andra delar av landet. 2 1985/86. Utskottethar inte underlag för annan bedömning. Del mäste förutsättas att FöU 1985/86:8överbefälhavaren beaktar resursbehoven för försvar av olika delar av landetsamt att försvarskommittén uppmärksammar sädana resursbehov. Försvaret avvästkusten är självfallet en riksangelägenhet. bör inte uttala sigenligl motionsyrkandena, I mofion Fö317 (vpk) finns tvä yrkanden om åtgärderrörande förmodade miljöeffekter av svensk militär verksamhet i ,Användning av kopparträd vid torpedskjutningar nämns särskilt. Vid skjutning av trådstyrda torpeder utnyttjas en tunnplastinkapslad koppartråd för att överföra styrsignaler frän skjutande enhetlill torpeder. Denna styrteknik är inte unik för , Skjutning medtorpeder i fredstid är nödvändig för att kunna utbilda och öva personal, menockså för att kunna funktionskontrollera materielen och bedriva nödvändigutveckling och utprovning. Torpeder utgör en oumbärlig del av vapenarsenalenvid sjömålsbekämpning och är huvudbestyckningen på våra ubåtar. Övningsverksamheti är även i övrigt nödvändig. Självfallet skall den bedrivas medbeaktande av miljökrav. De miljöproblem som gäller torde inte hasamband med svensk militär verksamhet. Någon ulredning av det slag som föreslåsi motionen är därför inte påkallad, Ulskotlet vill påpeka att det finns ettfungerande samarbete mellan strandstaterna i miljöfrågor (jfr prop.