bet · G901FiU5 · 1985-12-31 00:00:00 — Enframtidsbild tecknas i propositionen av det önskvärda "goda datasamhället".För att nå dithän fordrar vissa frågor om datoranvändningen i framtidensärskild uppmärksamhet, däribland frågor om undervisning, forskning och kultur.Utbildningen är enligt föredragande statsrådet en av de allra viktigastefrågorna när det gäller det framtida datasamhället. Datatekniken tillämpasinom praktiskt taget samtHga samhällssektorer. Den ger upphov till vitt skildakonsekvenser - såväl godartade som elakartade, på såväl kort som lång sikt. Enpolitisk slutsats härav är enligt föredragande statsrådets mening att alla isamhället bör utbildas dels i att använda tekniken, dels om dess konsekvenserför individerna och samhället. Det är vidare ett centralt datapolitiskt mål attse till att utbildningssystemet - från och uppåt - förmår att ge denya generationernas dataexperter såväl kunskaper som samhälleliga insikter somgör det möjligt att förverkliga det "goda datasamhället". I bilaga 3lämnas en sammanfattande redovisning av dataundervisningens inriktning och omfattninginom gmndskolan och gymnasieskolan. Imotion 1985/86:27 (vpk) yrkande 5 hemställs om ett uttalande från omdatorbering, kunskap och kultur med utgångspunkt i skolans dataundervbning.Denna undervisning måste innefatta hur datatekniken kan användas för att tjänademokratisering och jämlikhet och varför tekniken inte används på dettasätt. Ett särskilt problem i kunskaps- och kulturutvecklingen ärdatoriseringens inverkan på språket. Torftighet och utarmning av språket genomdatorisering och effektivitetskrav måste motverkas. Motionärema efterlyserundersökningar av datoriseringens inverkan på språk och kultur. Utskottet instämmer medvad som anförs i propositionens inledande 81 avsnitt omatt alla i samhället bör få möjlighet till undervisning om FiU 1985/86:5användningen av datatekniken och om datateknikens konsekvenser för Bil. 3individerna och samhället. Utskottet delar också föredragande statsrådetsuppfattning att dataexperter måste få sådan undervisning som gör det möjligtför dem att verka för det "goda datasamhället". Utskottet noterarockså att statsrådet uppmärksammat att datatekniken påverkar vårt språk och demänskliga relationerna. Som statsrådet anför måste utvecklingen inom dentekniska världen balanseras genom åtgärder bl. a. inom kultur: och utbildningspolitiken.Det är t. ex. viktigt att skolan ger barnen tillräcklig utbildning i denaturliga mänskliga uttrycksformerna, såsom språk, konst och musik. Utskottetvill i detta sammanhang också erinra om att läroplanerna för ochgymnasieskolan ger uttryck för samma tankegångar och att det i dem ävenföreskrivs att undervisningen i datalära skall innefatta undervisning omdatateknikens effekter i samhället och för enskilda individer. Skolansrelativt sett nya ansvar för att ge eleverna goda kunskaper och färdigheter idatalära minskar enligt utskottets uppfattning inte dess uppgifter och ansvari fråga om andra ämnen såsom språk, konst och musik. Utskottet vill vidare framhålla att samhällsvetenskapligtoch humanistiskt inriktad forskning om tekniksamhällets utveckling ochförutsättningar hör till ett av de av högst prioriteradeforskningsområdena (UbU 1981/82:37 s. 22). Utskottet, som inte har något att erinra mot vad somanförts i propositionen i de nu aktuella frågorna, anser att intebehöver göra något sådant särskilt uttalande om datorisering, kunskap ochkultur som yrkas i motion 1985/86:27. bör således avstyrkamotionens yrkande 5. I propositionens bilaga 3 redovisas de åtgärder somvidtagits inom skolan beträffande dataundervisningen. Dåfortsatta åtgärder nu behöver övervägas skall en arbetsgrupp inomutbildningsdepartementet göra en utvärdering av de hittillsvarande insatsernainom skola och vuxenutbildning och arbeta fram underlag för etthandhngsprogram för den framtida utvecklingen. Ett sådant program avses läggasfram för . Enligt motion 1985/86:29 (s) bör arbetsgruppen inomutbildningsdeparte- mentet få klara direktiv om att den skall beakta dehandikappade skolelevernas behov. Det är enligt motionärernas mening angelägetatt skyndsamma åtgärder vidtas så att elever med funktionshandikapp inte bhr änmer handikappade i undervisningssituationen. Utskottet har inhämtat att den aviserade arbetsgruppeninom numera har tillsatts. Till de frågor somarbetsgruppen särskilt skall behandla hör "Datorer som hjälpmedel förhandikappade elever". Resultatet av gruppens arbete skall redovisas senastden . Genom det påbörjade arbetet inom utbildningsdepartementetär motionärernas önskemål tillgodosett, varför motionen i denna del inte börföranleda någon åtgärd. En summering av de hittillsvarande insatserna föruppbyggnad av forsk ningen på det datateknbka området lämnas dels i propositionens bilaga 3, dels - i vad gäller forskning och utveckling inom det informationsteknologiska området - i bilaga 5. De senare frågorna redovisas också i regeringens 82 skrivelse1984/85:218, vilken remitterats till näringsutskottet och behandlats i FiU1985/86:5 näringsutskottets betänkande 1985/86:1.1 propositionens bilaga 3konstate- Bil. 3 ras att huvudparten av de senare årens satsningar har gjortsmed medel som anslagits till forskningsråden inom utbildningsdepartementetsområde och till sektorsorganen, främst styrelsen för teknisk utveckling (STU).Det erinras också om att i samband med behandlingen av de två senasteforskningspolitiska propositionerna (1981/82:106 och 1983/84:107) godkäntprioriteringar av vissa forskningsområden. Till de högst prioriterade områdenahör bl. a. forskning som är en förutsättning för och en konsekvens av denstarka nationella satsningen på teknisk utveckling. Enligt föredragandestatsrådet har forskning inom de ämnesområden som är grunden förinformationsteknologi en stark ställning inom ramen för detta prioriteradeområde. Forskning inom det datapolitiska området blir enligt statsrådet enviktig fråga att behandla i samband med att nästa forskningspolitiskaproposition läggs fram . I motion 1985/86:28 (c) hävdas att forskning omdatoriseringens effekter ännu inte fått en tillfredsställande nivå. Närframtida forskningssatsningar inom dataområdet bereds bör detta beaktas(yrkande 1). Utskottetvill med anledning av yrkandet anföra följande. Som anförs i propositionen kommer forskning inom detdatatekniska området att bH en viktig fråga i nästa forskningspolitiskaproposition. får då tillfälle att väga insatserna inom olikaforskningsområden, bl. a. det datatekniska området, mot varandra. Utskottet harredan i det föregående erinrat om att samhällsvetenskapligt och humanistisktinriktad forskning om tekniksamhällets utveckling och förutsättningar hör tillett av de högst prioriterade forskningsområdena (UbU 1981/82:37 s, 22) Utskottet avstyrkte så sent som ettmotionsyrkande av samma innebörd som det nu aktuella (UbU 1984/85:34, s, 7-8).Utskottet redovisade då ett förslag till forskningsprogram rörande degmndläggande förutsättningarna för datateknikens utveckling och tillämpningsom forskningsrådsnämnden (FRN) lagt fram och vad somanförts om detta program i den forskningspolitiska propositionen (prop.1983/84:107 bil. 5, s. 14 ff,). Utskottet erinrade också om att medel anvisatsför att stimulera samverkan mellan forskare inom olika discipliner i syfte attöka kunskaperna om sambandet mellan individen, samhället och datatekniken.Utskottet redovisade även att forskningen förstärkts inom temat teknik ochsamhälle vid i . Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attfinansutskottet avstyrker yrkande 1 i motion 1984/85:28. Enligt de riktiinjer för datapolitiken som riksdagenföreslås godkänna skall forskning beträffande datateknikens användning som stödvid funktionsnedsättningar hos människor främjas. I motion 1985/86:29 (s) yrkande 1 i denna del hemställs omåtgärder för att säkerställa resurser för forskning om datatekniskt stöd vidfunktionsnedsättningar. Detta bör beaktas bl. a. i arbetet med den kommandeforskningspolitiska propositionen. Utskottet fömtsätter att, när den forskningspolitiskapropositionen utar betas, hänsyn tas till de riktlinjer som förordas i den nu aktuella propositio- "- a. forskning om datateknik som stödjer och hjälper de FiU1985/86:5 handikappade. Därmed torde syftet med yrkandet i motion 1984/85:29bli Bil, 3 tillgodosett utan att nu tar något särskilt initiativbeträffande formerna för stödet till sådan forskning. Yrkandet bör såledesavstyrkas av finansutskottet. Den s, k,breda utbildningen inom dataområdet är i princip av två slag. Den ena formen av bred datautbildning sker på fritiden.Den vänder sig till en bred allmänhet och ges i huvudsak av studieförbunden meni viss mån även inom vuxenutbildning. Datautbildningen inomstudieförbunden får statligt stöd i form av grundbidrag till studiecirklar.Kurser, som avser inte bara tekniken som sådan utan även dess användning ochkonsekvenser samt är att hänföra till undervisning i samhällsinriktade ämnen,är dessutom berättigade till tilläggsbidrag. Den andra formen av bred datautbildning sker iarbetslivet. har statligt stöd utgått tUl särskilda projekt riktade till vissa kategorier. Ett exempel är den försöksverksamhet under budgetåren 1984/85 och 1985/86 med särskild arbetsmarknadsutbHdning i två steg inom dataom rådet, som vänder sig tUl kortutbildade anställda och som genomförs inom företagen. Ett annat är kampanjen för att öka kvinnors intresse för arbete och vidareutbildning inom industrin, vilken till viss del avsettdatautbildning. Även ett åtgärdsprogram under /86 med syfte att förbättra i kvinnorsvillkor på arbetsmarknaden innefattar bred datautbildning. I sammanhanget böräven nämnas den breda datautbildning med statligt stöd som ges inomarbetsmarknadsutbildningen. Enligt de i propositionen föreslagna riktlinjerna för denframtida datapolitiken skall breddutbildning stimuleras, inte minst för attstärka kvinnornas ställning på arbetsmarknaden och öka handikappadesmöjligheter att förvärvsarbeta. I bilaga 3 redovisas de hittillsvaranderesultaten av den pågående försöksverksamheten med datautbildning i två stegför kortutbildade på arbetsmarknaden. Vidare redovisas att datadelegationenhar i uppdrag att utvärdera den breda datautbildningen i stort. På grundval avdatadelegationens utvärdering och resultaten av nu pågående försöksverksamhetskall det enhgt föredragande statsrådet bH möjligt att åstadkomma väsentliga insatser i fråga om utbildning i nyteknik för kortutbildade. Statsrådet hyser den förhoppningen attförnyelsefonderna skall komma tUl användning för sådan utbildning. I övrigt fårutbUdningens innehåll och organisation samt de ekonomiska förutsättningarnaför den prövas närmare när erforderligt underlag föreligger. I motion 1985/86:25 (fp) konstateras att det inom kortkommer att finnas underlag för beslut om vidgade satsningar påbreddutbildningen inom dataområdet. De åtgärder som då övervägs bör vara avgenerell natur. Särskilt bör uppmärksammas åtgärder som riktas till lågutbildadekvinnor. Vidare bör insatser för flickor göras på ferierna genom att utnyttjaskolornas utrustning till s. k. datastugor. Även i motion 1985/86:28 (c) yrkande 2 uppmärksammasbreddutbildning en inom dataområdet. Motionärerna hemställer om förslag i nästa budget proposition beträffande ett breddutbildningsprogram som kan starta . Detta program bör genomföras under medverkan av bl. a. folkrörelser, 84 Målet skall vara att åstad- FiU 1985/86:5 komma en förbättrad dataallmänbildning i landet. I det föregående har utbildningsutskottet instämt i vadsom förordas i propositionen, nämligen att alla i samhäHet bör få undervisningom användningen av datatekniken och om datateknikens konsekvenser förindividerna och samhället. Utskottet delar också föredragande statsrådets åsiktatt alla måste få en möjlighet att skaffa sig de basfärdigheter som grundskolanskall ge inom dataområdet. Det är dock givet att de högt satta målen tar tidatt nå. Utskottet ansluter sig också tiH att situationen förkvinnor och handikappade skall uppmärksammas särskilt. Med hänsyn till att material från pågående utvärderingaroch undersökningar ännu inte föreligger anser utskottet att det av tidsskälinte är möjligt att, såsom föreslås i motion 1985/86:28, begära att regeringeni nästa budgetproposition skall lägga fram ett breddutbildningsprogram förstart . Utskottet förutsätter emellertid att de erfarenheter somkommer att redovisas beträffande olika former av breddutbildning kan läggastill grund för en utveckhng av verksamheten. Utskottet noterar att föredragandestatsrådet talar om att väsentliga insatser skall kunna göras under enfemårsperiod, bl. a. med användning av förnyelsefonderna, och att omfattandeutbildningsinsatser behövs för både yrkesverksamma och medborgare i allmänhet. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att det intebehöver göras några sådana särskilda uttalanden om breddutbildning som begärs imotionerna 1985/86:25 och 1985/86:28. bör således avstyrkayrkande 6 i motion 1985/86:25 och yrkande 2 i motion 1985/86:28. I motion 1985/86:29 (s) yrkande 1 i denna del hemställs omkonkreta åtgärder för breddutbildning på handikappområdet, bl. a. kortkurserför handikappade, uppsökande verksamhet bland dem och utbildning avhandikapporganisationernas funktionärer och medlemmar i datafrågor. Enligt de föreslagna rikthnjerna för datapolitiken skallbreddutbildningen ha till syfte bl. a. att öka de handikappades möjligheter attförvärvsarbeta. Därmed torde motionärernas önskemål i motion 1985/86:29beträffande breddutbildning för handikappade inom den reguljäravuxenutbildningen kunna bli tillgodosett. I den mån motionen även avser insatserinom arbetsmarknadsutbildningen ankommer dessa frågor inte på utbildningsutskottetatt behandla. Utskottet har i övrigt inget att erinra mot vad som anförseller föreslås i propositionen i de delar den berör utbildningsutskottetsberedningsområde. Närvarande: (), (), YlvaAnnerstedt (fp), (), (), (),(), (), (), (), (), (m), (), MarianneAndersson (c) och (vpk). Avvikandemeningar Fiu 1985/86:5 Uttalandeom datorisering, kunskap och kultur BoHammar (vpk) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 2 börjar"Utskottet, som" och slutar "yrkande 5" bort ha följandelydelse: Utskottetframhåller vikten av att skolan söker lära ut hur elektroniken skulle kunnaanvändas för att tjäna jämlikhet och demokratisering och varför den ickeanvänds på detta sätt. bör därför tillstyrka yrkande 5 i motion1985/86:27 och hemställa att som sin mening ger regeringen till kännavad här anförts. Forskning om datoriseringens effekter () och () anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 3 börjar "Som anförs" och slutar "motion1984/85:28" bort ha följande lydelse: Utskottethar i det föregående erinrat om att samhällsvetenskapligt och humanistisktinriktad forskning om tekniksamhällets utveckling och förutsättningar hör tillett av de högst prioriterade forskningsområdena (UbU 1981/82:37 s. 22). Motdenna bakgrund är det inte tillfredsställande att sådan forskning inte fått ettmera omfattande stöd. Eftersom datatekniken berör oss alla och ingriper djuptpå olika samhällsområden är det av stor vikt att öka kunskaperna om hurdatateknikens positiva effekter skaH kunna tas till vara och dess negativaeffekter undvikas. I beredningsarbetet inför nästa forskningspolitiskaproposition bör dessa frågor uppmärksammas. bör därförtillstyrka yrkande 1 i motion 1985/86:28 och hemställa att som sinmening ger regeringen till känna vad här anförts. Bred Utbildning inom dataområdet YlvaAnnerstedt (fp), (), () och MarianneAndersson (c) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjar"Med hänsyn" och slutar "motion 1984/85:28" bort haföljande lydelse: Sammanfattningsvisanser utskottet att målet för den breda datautbildningen skall vara enförbättrad dataallmänbildning. Eftersom det är viktigt att ingen ställsutanför, bör de som inte har tillgång till breddutbildning inom företagenerbjudas möjligheter till utbildning av motsvarande slag. Utskottet erinrar omatt har anvisat särskilda stimulansbidrag tilldatautbildning i studieförbundens regi. Ett återinförande av sådana bidragskulle få stor betydelse för dem som stäHs utanför den breddutbildning somerbjuds om man t. ex. är anställd. Motbakgrund av det anförda anser utskottet att regeringen bör lägga framförslag till ett program för den fortsatta utvecklingen av den bredadatautbildningen grundat bl. a. på de erfarenheter som datadelegationen inomkort redovisar och på erfarenheter som gjorts beträffande verksamhet riktadtill kortutbildade och kvinnor. Utbildning enligt detta program bör starta ochgenomföras under medverkan av bl. a. folkrörelser, FiU 1985/86:5 studieförbund, folkhögskolor och vuxenutbildning. Finansutskottetbör hemställa att med bifaH till motion 1985/ 86:28 yrkande 2 och medanledning av motion 1985/86:25 yrkande 6 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som här anförts om bred datautbildning. Näringsutskottetsyttrande /86:1 y om datapolitik (prop. 1984/85:220) FiU 1985/86:5 Bil.4 Finansutskottethar berett näringsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition1984/85:220 om datapolitik jämte motioner såvitt propositionen och motionernarör näringsutskottets beredningsområde. Hit hör i första hand bilaga 5(industridepartementet) till propositionen. Av de aktuella motionerna synesendast motion 1985/86:25 (fp) innehålla yrkanden (4 och 5) som är direkt hänförligatill nämnda bilaga. Även motionerna 1984/85:3243 (m), 1984/85:3244 (m),1984/85:3245 (c) och 1985/86:27 (vpk) har viss anknytning till denna del avpropositionen. Isamband med propositionen om datapolitik har regeringen i skrivelse 1984/85:218lämnat en redovisning av vissa planerade åtgärder för att effektivisera statensinsatser inom informationsteknologiområdet, I denna skrivelse, som harhänvisats till näringsutskottet, redogörs bl. a. för den pågående planeringenav ett svenskt informationsteknologiprogram. Denna redogörelse återfinns ocksåi förkortad form i bilaga 5 till propositionen. Näringsutskottethar vidare haft att behandla åtta motioner från allmänna motionstiden år 1985såvitt gäller yrkanden om informationsteknologiska frågor m,m. En av dessamotioner, nämligen motion 1984/85:1496 (fp), innehåller två yrkanden som i saksammanfaller med de förenämnda yrkandena i motion 1985/86:25 (fp). Näringsutskottethar valt att behandla regeringens skrivelse och motionerna från allmännamotionstiden i sitt betänkande NU 1985/86:1, som föreligger med dettayttrande, I betänkandet lämnas bl. a, vissa allmänna synpunkter på planeringenoch inriktningen av ett svenskt informationsteknologiprogram . Näringsutskottetsuppfattning i de frågor som omfattas av remissen från finansutskottet kommertill uttryck i betänkandet, vilket överlämnas för finansutskottets kännedom.Näringsutskottet avstår från att i yttrandets form upprepa vad som anförs ibetänkandet och hänvisar alltså till detta i tillämpliga delar. Närvarande: ChristerEirefelt (fp), (), (), FiU 1985/86:5Olof (), (), (), , 4 (), (fp), (), (),(vpk), Bo Finnkvist (s), (), Per ()och (). ChristerEirefelt (fp), (). (fp) och () haranmält avvikande mening i enlighet med reservation 1 i betänkandet NU1985/86:1. ErikHovhammar, och (alla m) har anmält avvikandemening i enlighet med reservation 2 i betänkandet NU 1985/86:1, (vpk) har anmält avvikande mening i enlighet med reservationerna 3och 5 i betänkandet NU 1985/86:1, () och () har anmält avvikande mening i enlighetmed reservation 4 i betänkandet 1985/86:1. ChristerEirefelt (fp) och (fp) har anmält avvikande mening i enlighet medreservation 6 i betänkandet NU 1985/86:1. ChristerEirefelt (fp), (), (), (fp), StenSvensson (m), Per () och () har anmält avvikandemening i enlighet med reservation 7 i betänkandet NU 1985/86:1. Innehåll FiU 1985/86:5 Inledning..................................................................... ,. Propositionerna.............................................................. ....... 2 Motionerna..................................................................... ....... 3 Utskottet........................................................................ ..... 11 Riktlinjerför datapolitiken.............................................. ..... 11 Datadelegationen.......................................................... ..... 15 Offentlighetsprincipenoch ADB....................................... 16 Datateknikoch den personliga integriteten .................. ..... 18 Samkömingav personregister........................................ ..... 20 Begränsningav uppgiftslämnandet................................ ..... 21 Utbildningsfrågorm.m.................................................... ..... 23 Datateknikenoch de handikappade............................... ..... 27 Sårbarhet ...................................................................... ..... 29 Teknikupphandling......................................................... ..... 33 Datoriseringenseffekter på sysselsättning, arbetsliv och jämställd het ................................................................................ ..... 34 Samordningav insatser för administrativ utveckling...... ..... 37 Inriktningav den statiiga sektorns ADB-användning..... 38 1, Riktiinjerför den framtida datapolitiken (mom. 1) (m) 43 2, Riktlinjer förden framtida datapolitiken (mom, 1) (c) 44 3, Riktlinjerfördenframtidadatapolitiken(mom,l)(vpk) ... 45 4, Datadelegationen(mom, 2) (c)................. ,............... 46 5, Myndigheternasförsäljning av uppgifter från personregister (mom, 4) (m) 47 6, Registeransvar,rättelse i personregister m, m, (mom, 6) (m, fp) 48 7, Restriktivaredispensgivning för datasamkörningar (mom, 7) (c) 49 8, Samköming avpersonregister (mom. 8)(m).............. ..... 49 9, Samköming avpersonregister (mom. 8) (fp)............. ..... 50 Begränsning av uppgiftslämnandet(mom. 9 a) (m). Besvärsinstans vid talan motdatainspektionens beslut (mom. 10) (m) ................................................................................ ..... 52 Utbildningsfrågor m. m, (mom, 12 a)(fp, c).............. 53 Utbildningsfrågor m, m, (mom, 12 b)(vpk)............... ..... 53 Forskning om datoriseringenseffekter (mom, 13) (c) 54 Datatekniken och de handikappade(mom, 14 a) (fp, c) 55 Sårbarhet (mom. 15) (m, fp, c)................................. ..... 55 Telekommunikationerm.m.(mom. 16a)(m,fp)........... ..... 56 Telekommunikationer m. m. (mom. 16b) (fp)........... ..... 57 Telekommunikationerm.m.(mom. 16b)(m)............... ..... 58 Datoriseringens effekter på sysselsättning och jämställdhet (mom. 19)(vpk).............................................................. 58 90 Samordning av insatser föradministrativ utveckling (mom. 20) FiU1985/86:5 (m) 60 Inriktning av den statliga sektorns ADB-användning (mom. 21 a) (m) 61 Inriktning av den statliga sektorns ADB-användning (mom. 21 b) (c) 62 Riktlinjer förden framtida datapolitiken (mom. 1) (fp) 63 Offentlighetsprincipenoch ADB (mom. 3) (c)............. ..... 63 Centraltslutenvårdsregister (mom. 11) (vpk)........... ..... 64 (mom. 16 a) (c).............. 64 Teknikupphandling(mom. 17) (m, fp)........................ 64 Konstitutionsutskottetsyttrande (KU 1985/86:5 y) . Försvarsutskottetsyttrande (FöU 1985/86:2 y)........ ..... 78 Utbildningsutskottetsyttrande (UbU 1985/86:1 y)... ..... 81 Näringsutskottetsyttrande (NU 1985/86:1 y)........... ..... 88