bet · G901UbU16 · 1985-12-31 00:00:00 — 1 enlighet med principen om en "totaldimensionerad" gymnasieskola föreslås i den senare motio nen (yrkande 9) att beslutar att gymnasieskolans stora ram : , (direktramen) för /87 skall utökas med 6000-intagnings- platser utöver regeringens förslag och den lilla ramen med 4770 årselev platser. Därmed bör enligt samma motion den nuvarande ordningen rned ., , prioritering av 16-och 17-åringar vid intagning till gymnasieskolan upphöra att gälla (yrkande 8). I motion 1985/86: Ub256 (vpk) yrkande 1 beräknas en ökning av direktramen med 4000 intagningsplatser och-av den Ijlla rarnen , . med 4000 årselevplatser jämfört med förslaget i budgetpropositionen. En sådan ökning är motiverad av att alla ungdomar upp.till 20,års ålder skall - garanteras en utbildning i gymnasieskolan, menar motionärerna, 1 enlighet . med SÖ:s förslag ianslagsframställningen föreslås i motion UbU 1985/86:16 1985/86:Ub213 (fp)yrkande 15 att direktramen för /87 skall omfatta 4000årselevplatser (ca 1700 intagningsplatser) mer än vad föredragande statsrådethar förordat. Detta är ett realistiskt förslag, anför motionärerna, om man harambitionen att alla ungdomar i första hand skall erbjudas en platsi gymnasieskolan. Utskottet,som i det följande återkommer till frågan om ett bemyndigande för regeringenom eventuella åtgärder avseende 19-åringarna, tar först ställning tillgymnasieskolans totala dimensionering för /87. Utskottethar i det föregående erinrat om vissa i budgetpropositionen redovisadeförhållanden rörande platsutnyttjandet i gymnasieskolan. Enligt utskottet bördessa beaktas vid ett beslut om dimensioneringen för nästa budgetår. Utskottetfinner i likhet med föredragande statsrådet att det är angeläget att de avstatsmakterna beslutade platserna i största möjliga utsträckning tas i anspråk.Det är därför motiverat att vidta de särskilda åtgärder som anges ibudgetpropositionen i syfte att öka platsutnyttjandet; det gäller mersamordning, utnyttjande av möjligheten till omfördelning saml vissöverintagning. Utskottet anser det inte ekonomiskt försvarbart att i ettansträngt statsfinansiellt läge budgetera ett avsevärt större antal platserutan att ytterligare ansträngningar görs för att reducera antalet outnyttjadeplatser. Vidare vill utskottet erinra om effekten av prioriteringen av 16- och17-åringarna inför innevarande läsår. Endast ett fåtal 17-åringar beräknasfinnas bland de sökande inför nästa läsår, och ett ökat utrymme har därmedskapats för de 18-åringar som - då de var - inte kunde fånågon plats trots att de var bland de prioriterade. Utskottetanser inte att bör frångå sitt tidigare beslut att 16-och 17-åringarskall prioriteras vid intagningen till gymnasieskolan. Meddet anförda tillstyrker utskottet vad i budgetpropositionen har förordats omdimensionering av gymnasieskolans direktram och lilla ram för budgetåret1986/87. bör sålunda avslå motionerna l985/86:Ub213 yrkande 15 idenna del, 1985/86:Ub256 yrkande 1 i denna del, 1985/86:Ub803 yrkande 3 och1985/86:Ub8l3 yrkandena 7 och 8 samt yrkande 9 i denna del. Utskottetfinner inte skäl för att ändra sitt beslut under föregående riksmöteom bemyndigande för regeringen att för /87 besluta om enutökning av den totala ramen, i den mån arbetsmarknadsskäl så påkallar. Därföravstyrker utskottet motion 1985/86:Ub833 (m) yrkande 11 i motsvarande del. Avdet föregående framgår att regeringen vill ha ett särskilt bemyndigande /87 att vidta de åtgärder som erfordras, om det visar sig attalla 19-åringar som så önskar inte har kunnat erbjudas en gymnasieplats. Utskottetgör följande konstateranden vad gäller ungdomarnas situation i prioriteringshänseende. Enligt nu gällande bestämmelser (jfr 5 § förord ningen om intagning till grundskoleanknutna studievägar i gymnasiesko lan, SFS 1984:624, paragrafen ändrad 1984:1018) prioriteras de som är eller fyller det kalenderhalvår då utbildningen startar. som fyller underförsta och de som fyller 19 är under UbU 1985/86:16 prioriterades enligt samma bestämmelser inför intagningen tillinnevarande läsår. De, slutligen, som fyller under det första halvåret1986 har aldrig prioriterats. Utskotteterinrar om det ökade utrymmet för 18- och 19-åringar inför intagningen nu ihöst som är följden av prioriteringen av 16- och 17-åringarna förra året.Enligt beräkning torde det röra sig om ett förhållandevis litet antal18-åringar (högst 3200) som kommer i fråga för en plats i gymnasieskolan,vilket redan har framgått av det föregående. Osäkerhet råder däremot om hurmänga 19-åringar som önskar en plats i gymnasieskolan. Mot bakgrund häravtillstyrker utskottet regeringens begäran om ett bemyndigande att vidtaerforderiiga åtgärder för att alla 19-äringar som så önskar skall kunnaerbjudas en gymnasieplats /87 och avstyrker därjämte motion1985/86: Ub813 yrkande 9 i denna del. Utskottet vill i sammanhanget erinra omatt regeringen genom beslut de har givit SÖ i uppdrag att, efterdet att de preliminära besluten fattats om intagning till gymnasieskolansgrundskoleanknutna studievägar /87, från länsskolnämnderna inhämtaen lägesrapport om antalet sökande 16-19-åringar till dessa studievägar och hurmånga sökande som inte har kunnat erbjudas en plat:i. Rapporten skall innehållabl.a. en särskild redovisning av sökande resp. ej intagna (preliminärt) somunder 1986 fyller och som inte har påbörjat en minst tvååriggymnasial utbildning. Utskottetbehandlar i detta sammanhang motion 1985/86: Ub815 (s) i den del den avservissa särskUda åtgärder för i vad gäller gymnasieskolan.Motionärerna begär att som sin mening skall ge regeringen till kännabehovet av en ingående analys av ungdomarnas situation i (yrkande I). Vidare bör länet prioriteras vid fördelningen avmedel inom lilla ramen (yrkande 2). I motionen hemställs dessutom attregeringen prövar möjligheterna att använda arbetsmarknadsmedel för att ökalilla ramen för påbyggnadsutbildningar inom gymnasieskolan i länet med klaryrkesinriktning (yrkande 4). Motionärerna anför bl.a. att andelen utbildade vidgymnasieskolor är lägre i än genomsnittet för det övriga landet. Utskottet vill medanledning av motionen anföra följande. Utskottethar i det föregående tillstyrkt regeringens förslag såväl vad gäller gymnasieskolans dimensionering för /87 som beträf fande eventuella särskilda ätgärder för 19-åringär som söker till gymnasie skolan men inte har kunnat tas emot. Utskottet har därvid pekat på hur viktigt det är att de av beslutade platserna tas i anspråk. har inte minst det sämreplatsutnyttjändet inom lilla ramen uppmärksam-' mats. Utskottet vill mot bakgrund av motionen erinra om att det ankom mer på kommunerna att bedriva uppföljande studie- och yrkesorientering och vidta andra åtgärder till stöd för ungdomar söm inte här fyllt och som efter avslutad grundskola inte genomgår utbildning eller har fast ' anställning (jfr 2 § skollagen; 1962:319, i dess nuvarande lydelse, resp. 3 kap. 18 § skollagen, 1985:1100 i dess lydelse fr.o.m: den 1 juh 1986). kommunernasuppföljnihgsansvar utgår särskilda statliga bidrag. ' Somframgår av det föregående har riksdag och regering uttalat sig för UbU1985/86:16 ambitionen att alla ungdomar skall beredas plats igymnasieskolan. Utskottet fann det därvid naturiigt att de samhälleligaresurser som ställs till förfogande för sysselsättningsskapandeåtgärder avseende ungdomar vägs in i finansieringen av en ökad omfattning avgymnasieskolan (UbU 1984/85:18 s. 20, rskr. 1984/85:272). Ett steg i dennariktning är det förslag som i budgetpropositionen läggs fram om enförsöksverksamhet innebärande att kommuner får möjlighet att användastatsbidrag för uppföljningsinsatser till att bygga ut sin gymnasieskola.Utskottet tar ställning till detta förslag i punkt 2 i detta betänkande. Avbudgetpropositionen (s. 20) framgår slutligen att det inom regeringskanslietförbereds även mer långtgående förslag, som innebär en bättre samordning mellande båda systemen med kommunalt uppföljningsansvar för ungdomar upp till 18 åroch ungdomslag för ungdomar mellan .. Föredragande statsrådet avseratt återkomma till regeringen i dessa frågor. Utskottetanser inte att skall uttala sig om fördelningen till visst län avplatser ur den lilla ramen. 1sammanhanget vill utskottet erinra om att regeringen har förelagtriksdagen proposition 1985/86:125 med förslag om tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /86. I den till propositionen fogade bilagan10 (industridepartementet) föreslås att ett särskilt materialteknikprogram förBergslagen skall utarbetas och genomföras. Programmet bör enligt föredragandestatsrådet bl.a. innehålla utbildningsinsatser på både högskole- ochgymnasienivå och i anslutning till teknikcentra. För gymnasieskolan föresläsmedel för utrustning för olika tekniska päbyggnadsut-bildningar samt särskildamedel för utveckling och teknikcentra, där gymnasieskolan och motsvarandeutbildningar inom den kommunala vuxenutbildningen skall kunna medverka. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 1985/86:Ub815 yrkandena1,2 och 4. Utskottetövergår till att behandla fördelning av platserna i gymnasieskolan påsektorsramar, möjligheten till omfördelning mellan ramarna samtdimensioneringen av vissa studievägar. 1budgetpropositionen (s. 129) redovisar föredragande statsrådet förslag tillslutliga ramar för /87 på grundskoleanknutna studievägar. Häravframgår bl.a. följande. På den tekniska och industriella sektorns (Tl-sektor)ram beräknas 5915 årselevplatser för gymnasial lärlingsutbildning, vilket ärlika många platser som för innevarande budgetår. För vård-, social- ochkonsumtionssektorn (VSK-sektor) beräknas en ram pä 38352 årselevplatser, vilketär samma antal som beräknades budgetproposition. Iavvaktan på att frågan om eventuella ändringar av det nuvarandeplaneringssystemet närmare behandlas - senast i samband med 1987 årsbudgetproposition - föreslår föredragande statsrådet för /87vissa ökade möjligheter för länsskolnämnderna att anpassa organisationen tillde sökandes efterfrågan på olika studievägar. En förutsättning för en sådananpassning är att omfördelning mellan sektorsramarna görs i ökad utsträckning.Statsrådet avser att föreslå regeringen att medge läns- UbU 1985/86:16 skolnämnderna att på sammasätt som under innevarande läsår utan hinder av sektorsramar förfogaöver platser som frigjorts genom sammanslagning av dåligt fyllda klasser.Länsskolnämnderna avses få vidta åtgärderna, så snart som resultatet avden preliminära intagningen till gymnasieskolan för /87 harblivitkänt. Medhänvisning till att det är nödvändigt att alla direktramens platser utnyttjastill fullo dels för de prioriterade 16- 17-åringarna, dels för att 18-och19-åringar som så önskar skall kunna erbjudas en plats i gymnasieskolan, börenligt föredragande statsrådet den nuvarande möjligheten till vissaomfördelningar mellan direktramen och lilla ramen nu begränsas så till vida attomfördelning från direktramen till lilla ramen inte skall kunna göras. 1motion 1985/86: Ub833 (m) erinras om vad i budgetpropositionen anförs om attdet nu finns åtskilliga undersökningsresultat som visar att kopplingen mellangymnasieskolans planeringssektorer och arbetsmarknadens behov är svag.Motionärerna pekar också på att det i en analys av folk- och bostadsräkningen1980 har visats att de som anställts inom ett yrkesområde ofta har mycket olikautbildningsbakgrund. Vidare erinras i motionen om ett kraftigt sjunkandeelevintresse för konsumtionslinjen (Ko-linjen) och social servicelinje(Ss-linjen). Med hänvisning till dessa förhållanden föreslår motionärerna enannan fördelning av platserna mellan sektorerna än den i budgetpropositionen(yrkande 2). Humanistisk och samhällsvetenskaplig sektor (HS-sektorn) bör ha535 fler intagningsplatser och jordbruks- och skogsbrukssektorn (JST-sektorn)ytterligare 200 intäg-ningsplatser jämfört med förslaget i propositionen.Ökningen på dessa sektorer balanseras av en motsvarande minskning (-735) påVSK-sektorn. Utbildningarna inom den sistnämnda sektorn behandlas i motion1985/86:Ub275 (c). Med hänvisning bl. a. till att det är ett stort samhällsintresseatt så många som möjligt blir kunniga inom områden såsom hushållsekonomi,näringslära, barnavård, hemteknik och hälsovård yrkas att beslutaröka ramen för gymnasieskolans VSK-sektor i enlighet med vad som anförts imotionen. Utskottethar inget att erinra mot den i budgetpropositionen angivna fördelningen avplatserna mellan sektorerna. Med anledning av vad som anförs i motion1985/86:Ub275 vill utskottet erinra om att bl.a. Ko- och Ss- linjerna har fåttvidkännas kraftiga minskningar i sökandeintresset (jämfört med förraåret). I övrigt vill utskottet peka på vad föredragande statsrådet har anförtom omfördelning mellan sektorsramarna i ökad utsträckning för att mera kunnaanpassa organisationen till de sökandes efterfrågan på olika studievägar.Utskottet vill emellertid också erinra om de begränsningar i att anpassautbudet av utbildningar som ligger i kommunernas och landstingskommunernasmöjligheter att anordna av eleverna önskade utbildningar. Meddet anförda avstyrker utskottet motionerna och föreslår att bifallerbudgetpropositionen i vad avser sektorsramar för /87. I motionerna 1985/86:Ub218(fp) och l985/86:Ub833 (m) anförs syn- UbU 1985/86:16 punkter påintagningsplatsernas fördelning på minst treåriga linjer och på tvåårigalinjer. I den förra motionen erinras om det tal som anger relationen mellanantalet årselevplatser och antalet intagningsplatser. Om, teoretiskt, antaletintagningsplatser på tvååriga och treåriga studievägar är lika många inom ensektor, skulle jämförelsetalet för sektorn vara 2,5. Ju närmare jämförelsetaletkommer talet 3, i desto större omfattning avser intagningsplatserna minsttreåriga studievägar. Motionärerna finner det angeläget att åtgärder vidtas föratt elever som avser bedriva mer teoretiskt inriktade högskolestudier i ökadutsträckning får tillgång till utbildningsplatser på treåriga studievägar.Antalet årselevplatser relaterade till antalet intagningsplatser behöver därförökas inom de sektorsramar som innehål- ' ler treåriga studievägar. En ökningbör enligt motionärerna ske möjligt. Under alla omständigheter bör maninom de sektorsramar som innehåller treåriga linjer för ligga kvar påoförändrat hög nivå i fråga om antalet årselevplatser, även om man blir tvungenatt minska antalet intagningsplatser på grund av minskande årskullar. Som skälför sitt förslag anför motionärerna vad som har framkommit genomtillträdesutredningens arbete, nämligen att ju bättre förutbildning destuderande har -mätt i t. ex. antal år i gymnasieskolan eller uppnåttmedelbetyg - desto bättre klarar de genomsnittligt sett senare högskolestudier(Tillträde till högskolan, SOU 1985:57). Det är väsentligt, menar motionärerna,att den högskoleförberedande utbildning som ges i gymnasieskolan utnyttjas. Enligtden senare motionen, 1985/86: Ub833, är det eleverna själva som genom sinaintresseval bättre än någon annan förmår finna den utbildning som ger dem platsi yrkeslivet. Motionärerna framhåller att det framför allt är de tre- ochfyraåriga linjerna som leder till kunskaper som gör att elever från dessalinjer bättre än andra kan hävda sig på arbetsmarknaden. Mer teoretisktinriktade elever skall stimuleras till en gymnasieutbildning som ger nödvändigakunskaper för universitets- och högskolestudier. I motionen begärs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen har anförtsom intagningsplatsernas fördelning på tvååriga resp. treåriga linjer (yrkande5). Utskottet vill medanledning av motionerna anföra följande. Utskottethar under tidigare riksmöten haft anledning att överväga förutsättningarna förplaneringen av gymnasieskolan och riktlinjerna för dess dimensionering.Utskottet har därvid framhållit att ungdomarnas intresse av olika utbildningarskall vägas mot vad som är känt om arbetsmarknadens behov och kommunernasmöjligheter att anordna utbildningar (senast UbU 1984/85:18). I förevarandesammanhang vill utskottet peka på vad föredragande statsrådet ibudgetpropositionen anför om ökade möjligheter för länsskolnämnderna attanpassa organisationen till de sökandes efterfrågan pä olika studievägar,vilket kan ske genom omfördelning av platser inom direktramens studievägar. Närdet gäller de gymnasiala utbildningarnas roll såsom förberedelse till fortsatta högre studier delar utskottet motionärernas uppfattning att det generellt föreligger ett samband mellan arten och omfattningen av genom gången gymnasieutbildning och förutsättningarna att på ett tillfredsställan- 15 de sätt fullgörahögskoleutbildning. Utskottet anser emellertid inte att UbU 1985/86:16riksdagen med anledning av nu förevarande motioner skall uttala sig i frågan omytterligare ökad tillgång på treåriga utbildningar i gymnasieskolan. Utskottetutgår från att regeringen i sina förslag om dimensionering avgymnasieskolan kommer att beakta de förändringar i fråga om behörighetskrav förtillträde till högskolan som kan bli följden av den fortsatta beredningen avtillträdesutredningens betänkande och beslut med anledning därav. Utskottetvill även erinra om de förändringar i nu berört hänseende som kan bli följdenav beslut om en ny grundskollä-rarutbildning (UbU 1984/85:31 s. 15f., rskr. 1984/85:366). Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 1985/86: Ub218 och1985/86: Ub833 yrkande 5. 1motion 1985/86: Ub288 (m, fp, c) yrkande 2 förordas att det vid varje störregymnasieskolenhet som omfattar HS-sektor bör inrättas hel klass av humanistisklinje. Motionärerna hänvisar till att det på humanistisk linje erbjuds destörsta möjligheterna till språkstudier och menar att det skulle vara av stortvärde för den språkliga kompetensen i landet om den föreslagna ordningengenomfördes. Utskottethar tidigare haft anledning att ange att HS-sektorn bör ha en sådan omfattningatt det även i fortsättningen mot bakgrund av det vikande antalet 16-åringar- blir möjligt att anordna hel- eller halvklass av humanistisk linje vid varjegymnasieskolenhet som omfattar HS-sektor (UbU 1983/84:19 s. 24 f., UbU1984/85:18 s. 14). Utskottet utgår från att antalet sökande vid de störregymnasieskolenheterna till humanistisk linje är så stort att en hel klass kaninrättas. Något uttalande av i enlighet med motionsyrkandet anserutskottet inte vara påkallat, varför det avstyrks. Imotion 1985/86: Ub262 (m) avvisas vad i budgetpropositionen har förordats omatt omfördelning av platser från direktramen till lilla ramen inte skall kunnagöras. Motionärerna menar att det under ett pågående läsår borde vara möjligtför länsskolnämnd att få göra en sådan överföring, om platserna annars inte kanutnyttjas. Utskottet,som erinrar om sitt ställningstagande i det föregående om gymnasieskolanstotala dimensionering, delar föredragande statsrådets uppfattning att det ärnödvändigt att alla direktramens platser utnyttjas till fullo dels för deprioriterade 16- 17-åringarna, dels för att 18- och 19-åringar som så önskarskall kunna erbjudas en plats i gymnasieskolan. Utskottet vill i sammanhangetäven peka på att beslutade platser utnyttjats sämre i lilla ramen än idirektramen. Det finns enligt utskottet inget skäl för att i enlighetmed motionen göra ett uttalande som går emot vad i nu berört hänseende haranförts i budgetpropositionen. Med det anförda avstyrks motionen. Enligtmotion 1985/86: Ub813 (c) bör olika former av inbyggd utbildning,lärlingsutbildning, hantverksutbildning och verkstadsskolor ges ett störreutrymme i gymnasieskolans planering. Den utökning av gymnasieskolans kapacitetsom motionärerna har föreslagit bör sålunda i första hand läggas UbU1985/86:16 ut som företagsföriagd yrkesutbildning (yrkande 12). Utskottet har i det föregående tagit ställning i frågan omgymnasieskolans dimensionering. Därvid har utskottet bl.a. avstyrkt förslag iförevarande motion att öka antalet platser i gymnasieskolan. Med hänvisninghärtill bör även det nu aktuella yrkandet avslås av . I tre motioner krävs ett väsentligt större antal platserför lärlingsutbildning än vad föredragande statsrådet har beräknat. Antaletårselevplatser bör enligt motion 1985/86: Ub833 (m) yrkande 8 ökas till 10000(-t-4085 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen). I motionerna 1985/86:Ub213 yrkande 18 och 1985/86:N307 yrkande 26 i motsvarande delar föreslås attnågon gräns för antalet lärlingsplatser inte bör sättas. Utskottet konstaterar att det i budgetpropositionenangivna antalet årselevplatser för lärlingsutbildning (5915) är ett beräknatantal, vilket ligger till grund för en likaledes beräknad sammanlagd kostnadför verksamheten (, jfr budgetpropositionen s. 142). Det ankommerpå regeringen att vidta de åtgärder som bedöms påkallade, om behovet avplatser i den gymnasiala lärlingsutbildningen under budgetåret skulleöverskrida det beräknade. Utskottet har erfarit att det för innevarandebudgetår beräknade antalet platser - vilket är detsamma som beräknas förnästa budgetår - inte har tagits i anspråk. Med det anförda avstyrkerutskottet motionerna. Utskottet behandlar i detta sammanhang ett antal motionervari man uttrycker farhågor för i huvudsak den nuvarande konsumetttekonomiskautbildningens framtid. I motionerna 1985/86:Ub2l9 (fp), 1985/86:Ub249 (s)yrkande 3, 1985/86: Ub259 (fp), 1985/86: Ub263 (m) och 1985/86: Ub824 yrkande 7framhålls utförligt värdet av de utbildningar som ges på konsumtionslinjensutbildningsområde. Samtliga motionärer förordar att konsumtionslinjen ochlinjen näraliggande utbildningar bör bibehållas. Med likartad motivering som ide nämnda motionerna förordas i motion 1985/86: Ub278 (s) att konsumtionslinjenmåste behållas i åtminstone nuvarande omfattning. Utskottetvill med anledning av motionerna anföra följande. Av budgetpropositionen (s. 124) framgår attkonsumtionslinjen är en av de linjer som har fått vidkännas kraftigaminskningar i sökandeintresset inför innevarande läsår. I SÖ:s rapport1986-01-07 Gymnasieskolan (R 86:2) anges att konsumtionslinjen mednäraliggande specialkurser har fått färre sökande, som linjenredan tidigare har haft betydligt färre sökande än platser. Inför innevarandeläsår var antalet utlagda intagningsplatser inom linjeområdet på direktramenden 8170. Av dessa var 1083 (13,) inte tagna i anspråk. /84 pågår en försöksverksamhet med kost-och nä-ringsinriklad gren i både årskurs 1 och 2 av konsumtionslinjen. Verksamhetenomfattar 150 intagningsplatser (5 klasser), och erfarenheterna är positiva. Medhänvisning till att det är värdefullt att en profilering av det aktuella slagetprövas för en linje, till vilken sökandeintresset sviktat 1985/86. kraftigt under de senasteåren, föreslår föredragande statsrådet regeringen 1985/86:16 i enlighet med förslag av SÖ att en utökning med 150 intagningsplatser får göras fr.o.m. /87. Arbetsgruppenför översyn av den gymnasiala yrkesutbildningen (ÖGY) redovisar i sina nyligenavlämnade betänkanden överväganden och förslag rörande bl.a. konsumtionslinjensutbildningsområde (SOU 1986:3 s. 60 ff.). Gruppen anser att konsumtionslinjen isin nuvarande utformning bör avvecklas och att kost- och konsumentkunskap börerbjudas i utbildningssystemet sä att sådana kunskaper kommer betydligt flerelever till del än . Vidare menar arbetsgruppen att kost- ochkonsumentekonomiska päbyggnadskurser bör utvecklas och att karaktärsämnettextilkunskap på konsumtionslinjens textila gren bör tillvaratas på olikasätt. Utskottetdelar i många stycken motionärernas uppfattning om värdet avkonsumtionsutbildningarna. Med hänvisning till den pågående försöksverksamhetenoch till den förestående beredningen av ÖGY:s förslag anser emellertidutskottet att förevarande motioner inte bör föranleda någon riksdagenssärskilda åtgärd, varför de avstyrks. Utskottetövergår nu till att behandla gymnasieskolans dimensionering för btidgetåret1987/88.