bet · G901LU1 · 1985-12-31 00:00:00 — om vissa familjerättsliga frågor I betänkandet behandlar utskottet åtta motioner ivilka'tas upp vissa' familjerättsliga frågor. Motionerna rör underhållsbidragtill make och efterlevande makes arvsrätt, jämkning av och avdrag påunderhållsbidrag till barn, fördelning av kostnaderna för umgänge,vårdnådshavåres rätt att i vissa, fall uppbära bidragsförskott samt frånskildamäns ekonomiska situation. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden medhänvisning bl. a. till pågående arbete inom . Motion 1984/85:836 av och ,(båda m).vari. : ykas -..:: . ,.M ., 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag om att bortkopplas från denadministrativa hanteringen av avdrag på.månadsunderhållet, då barn vistas hosden underhållsskyldige föräldern, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag om att ersättningen i stället, regleras vidupprättande av avtal mellan föräldrarna. ... .; : Motion 1984/85:969 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till lagändring i enlighet med vad somanförts i motionen om pensionärs skyldighet att betala underhåll till frånskildmake. Motion 1984/85:972 av Per Stenmarck och (bådam) vari yrkas att. beslutar om ett tillägg till '6;kap: 15.§ avinnebörd att kostnaderna för umgänget med barn skall delas lika mellan föräldrarna,' om ej annat avtalats, :. Motion 1984/85:1248 av och (båda m) vari yrkas att hos regeringen anhåller om förslag tillstärkande av eftéHevari-de makes arvsrätt i enlighet med vad söm anförs irnotionén. Motion 1984/85:1255 av och (bådac) vari yrkas att beslutar att 6 kap. 15 § i tillförs ett nyttandrästycke , lydande: ' ' : ' ' ': Föräldrarskall därvid gemensamt dela ansvaret för. Motion 1984/85:1256 av och (bå'da s).vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännabehovet av.en utredning om frånskilda mäns ekonomiska förhållanden. 1 1985/86. Motion 1984/85:1666 av PärGranstedt (c) vari yrkas att beslutar LU 1985/86:1 hemställa hosregeringen om en översyn av reglerna om underhållsbidrag till barn i enlighetmed vad som anförts i motionen. Motionärentar upp dels frågan om jämkning av underhållsbidrag vid underhållsskyldigsföräldraledighet efter nytt barns födelse, dels frågan om avdrag påunderhållsbidrag vid barnets vistelse hos den underhållsskyldige föräldern. Motion1984/85:1668 av () vari yrkas att hos regeringen begärförslag till ändrade bestämmelser om utbetalning av underhållsbidrag i enlighetmed vad som anförts i motionen. Motionärentar upp frågan om skyldighet ätt betala ut bidragsförskotttill vårdnadshavare när denna bosatt sig utomlands- och barnet vistas här iriket. Underhållsbidrag till make efter äktenskapsskillnad Gällande ordning År1978 skedde en genomgripande reform av reglerna om underhållsskyldighet igiftermålsbalken och . Ett huvudsyfte med reformen var attunderhållsbördan för underhållsskyldiga med svag ekonomi skulle mildras. Ettannat syfte var att en mer enhetlig bedömning av frågan om underhållsbidragskulle komma till stånd, När det gäller makes skyldighet att efter skilsmässabetala underhållsbidrag till andra maken var utgångspunkten för den nyaregleringen att var och en av makarna efter skilsmässan skall svara för sinegen försörjning. Huvuddelen av reformen trädde i kraft . Bestämmelserom underhållsskyldighet efter skilsmässa har tagits in i 11 kap. (GB). De innebär i huvudsak följande. Efter äkten skapsskillnad svarar varje make för sin försörjning. Om make under en övergångstid är i behov av bidrag till sitt underhåll har maken dock rätt attfå underhållsbidrag av den andre maken. Bidragsskyldigheten är beroende av den makens förmåga och övriga omständigheter. Syftet med bidragsregeln är att ge den behövande maken möjligheter att genom utbildning och omskol ning skaffa förvärvsarbete eller förbättra inkomsterna. Underhållsbidrag kan undantagsvis utgå också , nämligen om den bidragsbehö- vande maken har svårigheter att försörja sig själv efter upplösningen av ett långvarigt äktenskap eller om det annars föreligger synnerliga skäl. Under hållsbidrag skall utges fortlöpande men om det finns särskilda skäl kan rätten dock bestämma att bidrag skall erläggas rhed ett engångsbelopp. Underhålls bidraget upphör inte automatiskt om den underhållsberättigäde gifter om sig. . . Domeller avtal om underhållsbidrag kan jämkas av rätten om ändring i förhållandenaföranleder det. Avtal om underhåll kan också jämkas av rätten, om avtalet äroskäligt med hänsyn till omständigheterna vid dess tillkomst och förhållandenai övrigt! Endast om synnerliga skäl föreligger får dock på grund av ändring iförhållandena underhållsbidrag höjas utöver det högsta belopp till vilketbidraget tidigare varit bestämt. Rätten att kräva ut Möjlighet saknas att LU1985/86'1 bryta preskriptionen. Enligtövergångsbestämmelserna till lagändringar skall bidragsskyldighet sombestämts enligt äldre bestämmelser bestå i enlighet med vad som följer av domeneller avtalet. I fråga om jämkning av sådan dom eller avtal gäller dock de nyabestämmelserna. Imotion 969 (fp) framhålls att underhållsbidrag till make som fastställts föreden i princip inte påverkas av de nya reglerna utan består enligtdomen eller avtalet. Bidraget kan emellertid förändras av domstol, näromständigheterna moriverar detta. Motionärenanser att den nya ordningen inte är godtagbar när det gäller underhållsskyldigasom uppnått pensionsåldern, Enhgt motionären kan det inte anses rimligt attunderhållsskyldigheten skall fortsätta efter uppnådd pensionsålder. Detförefaller inte heller rimligt att den som är pensionär skall behöva dra sin f,d, maka inför domstol för att få underhållsbidraget ändrat. Enligtmofionären bör en ändring komma fill stånd, exempelvis genom attsocialvårdsmyndigheterna träder in i den underhållsskyldiges ställe. Därvid kanregelmässigt myndigheten också genomföra en förnyad prövning av behovet ochomfattningen av det fortsatta underhållet. Genomden föreslagna ändringen skulle man enligt mofionären undvika att enunderhållsskyldig tvingas leva på en lägre nivå än den som uppbär underhålletdärför att vederbörande inte vill eller inte kan genomföra en process omunderhållsskyldigheten. Vid1983/avslog på hemställan av utskottet en motion medsamma syfte som den nu aktuella. Utskottet (LU 1983/84:18) konstaterade därvidatt underhållsskyldighet till make numera endast undantagsvis skall fastställasför och att det fastställda underhållsbidraget kan nedsättas ellerhelt upphöra om ändrade förhållanden påkallar det. En anledning att ändrabidraget, framhöll utskottet, kan vara att den underhållsskyldige uppnåttpensionsåldern. Utskottet påpekade emellertid att det förhållandet att enunderhållsskyldig uppnått pensionsåldern inte allfid innebär att dennesamtidigt får lägre inkomster. Enligt utskottets mening torde det därför intevara möjligt att låta underhållsskyldigheten generellt upphöra vidpensionsålderns inträde och att överföra ansvaret för denunderhållsberättigades behov på staten. Gällande jämkningsregler tillgodosåg,fortsatte utskottet, väl en pensionärs önskemål om att få fill stånd en ändringav underhållsskyldigheten. Utskottet tillade att de problem som uppkommit tillstor del synes ha berott på bristande kännedom om 1978 års reform och om deförenklade möjligheterna fill omprövning av underhållsskyldigheten. Utskottetunderströk därför det angelägna i att myndigheter, advokater m, fl, som kommeri kontakt med frågan lämnar en så god information som möjligt till berördapensionärer. Rättelse:S. 22, rad 19 nedifrån Står: reform. Rättat till: reform. Efterlevandemakes arvsrätt lu 1985/86:1 När en make avlidit skall enligt 13 kap, 1 § GB enbodelning ske. Därvid skall makarnas giftorättsgods delas lika. Den egendom somtillförs den avlidne utgör fillsammans med dennes enskilda egendomkvarlåtenskapen i dödsboet. Bestämmelsen modifieras dock genom den s, k,basbeloppsregeln i 13 kap, 12 § GB. Enligt denna har den efterlevande makenrätt att vid bodelning få ut så mycket av makarnas giftorättsgods att dettillsammans med den efterlevandes enskilda egendom uppgår till ett värde motsvarandefyra basbelopp. Med stöd av basbeloppsregeln kan alltså när det är fråga ommindre dödsbon med begränsade fillgångar den efterlevande maken få överta helahemmet. Detta gäller dock inte när det finns bröstarvingar under till denavlidne som inte är också den efterlevandes barn, Kvarlåtenskapen efter den avlidne skall fördelas enligtarvsreglerna i eller i enlighet med den avlidnes eventuellatestamente, I princip råder full frihet för en person att bestämma omfördelningen av sin kvarlåtenskap genom testamente. Bröstarvingar har dockallfid rätt att få ut den s, k, laglotten, dvs. hälften av kvariåtenskapen. Arvsrätten är i uppbyggd så att de närmastesläkfingarna fill en avliden har placerats i tre arvsklasser. Första arvsklassenutgörs av den avlidnes bröstarvingar, dvs, barn och deras avkomlingar. Så längedet finns någon arvinge i första arvsklassen som var vid liv när arvlåtarenavled, är arvingarna i andra och tredje arvsklasserna uteslutna från arv. Finnsingen i första arvsklassen ärver arvingarna i andra arvsklassen utom i visstfall, och om där inte heller finns någon går arvet till arvingarna i tredjearvsklassen. Andra arvsklassen utgörs av den avlidnes föräldrar och derasavkomhngar, medan tredje arvsklassen utgörs av den avlidnes far- ochmorföräldrar och deras barn. Det nyssnämnda undantaget avser om det finns enmake fill den avlidne, I så fall har maken en arvsrätt som går före arvingarnasi andra och tredje arvsklasserna. Arvingarna i andra arvsklassen har dock rätttill s,k, efterarv, dvs. de får i princip ärva egendomen när den efterlevandemaken dör (1 kap,, 2 kap, och 3 kap. 1 § i ). Om det inte finnsnågon arvinge tillfaller arvet en fond, benämnd allmänna arvsfonden (5 kap. 1§ärvdabalken). Enligt gällande rätt saknar således efterievande makearvsrätt när det finns bröstarvingar. Att bröstarvingar har bästa arvsrättberor på historiska skäl, I äldre tider fäste man en avgörande vikt vidsläktens rätt till egendomen, särskilt till fast egendom. Arvsrätt förefterlevande make i fall då bröstarvingar saknas infördes först , I motion 1248 (m) framhålls att det kan förekommaatt en efterievande make tvingas lämna sitt hem därför att bröstarvingarna villha ut sitt arv. Enligt motionärerna utgör basbeloppsregeln inte något effektivthinder mot ett sådant förfarande, och med dagens höga taxeringsvärden påfastigheter, särskilt i kusttrakterna, är det svårt för den efterievande attlösa ut Motionärernaanser det rimligt att den efterlevande alltid skall få uj 1985/86-1behålla sitt hem och föreslår att make blir arvsberätfigad före arvingarnaeller att ba.sbeloppsregeln höjs. Lagrådsremiss med förslag till äktenskapsbalk m.m. Pågrundval av familjelagsakkunnigas betänkande (SOU 1981:85) Äktenskapsbalk harregeringen beslutat en lagrådsremiss med förslag till äktenskapsbalk m.m. Den nya är avsedd att ersätta GB och innefattar främst enreform av reglerna om makars egendom. Vidare föreslås ändringar i bl. Förslaget innebär såvitt nu är av intresse följande. Reglernaom makars och barns arvsrätt ändras så att om någon avlider och efterlämnarmake och bröstarvingar, skall kvarlåtenskapen fillfalla den efterlevande makenmed fri förfoganderätt. När den efterlevande maken i sin tur avlider, skallbröstarvingar till den först avlidne ha rätt till efterarv fill denneskvarlåtenskap. Den som är bröstarvinge endast till den först avlidna makenskall dock ha rätt att få ut sin arvslott genast vid dennas död. Basbeloppsregelni 13 kap. 12 § GB föreslås bli överförd till och bli utvidgad tillatt gälla också när den avlidne efterlämnar barn som inte också ärden efterlevande makens barn. Närdet gäller bodelning efter den ene makens död föreslås att likadelningsprincipenskall vara kvar. Den efterlevande maken skall dock ha möjlighet att bestämmaatt likadelningsregeln frångås så att han eller hon behåller hela sittgiftorättsgods eller mer därav än som skulle följa av en likadelning. Genomdenna jämkningsreigel skapas möjlighet för den efterlevande maken att skyddasig mot att behöva avstå något av sin egendom när den avlidne förordnat beträffandesin kvarlåtenskap genom testamente eller ' efterlämnar barn som inte också ärden efterlevandes. Enproposifion med förslag till äktenskapsbalk väntas bli framlagd för ibörjan av , Somframgår av det föregående innebar reform även en genomgripandeförändring av reglerna i (FB) om underhållsbidrag till barn. Nugällande bestämmelser innehåller i huvudsak följande. Föräldrarnasunderhållsskyldighet gäller i princip endast fill dess barnet fyller 18 år.Föräldrarnas underhållsplikt är aldrig ovillkorlig utan beror avföräldrarnas ekonomiska förmåga och barnets behov. Föräldrarna skallsinsemellan ta del i kostnaderna för barnets underhåll efter vars och ens förmåga.En förälder har rätt att förbehålla sig ett belopp för sitt eget underhåll närunderhållsbidrag skall bestämmas till ett barn. Förbehåll får också ske förskälig bostadskostnad, I vissa fall kan den underhållsskyldige förbehållas ävenbelopp för hemmavarande makes eller samboendes underhåll. Ocksåförsörjningsskyldigheten mot egna barn som vistas hemma 1*1984/85. beaktasnär bidraget skall beräknas. LU 1985/86:1 Enligt 7 kap, 2 § FB skall förälder fullgöra sinunderhållsskyldighet genom att betala underhållsbidrag till barnet om förälderninte har vårdnaden om barnet och inte heller varaktigt bor tillsammans medbarnet. Om föräldrarna har gemensam vårdnad föreligger skyldighet för förälderatt utge underhållsbidrag om barnet varaktigt bor tillsammans med endast denandra föräldern. Underhållsbidraget skall betalas förskottsvis förkalendermånad till vårdnadshavaren eller vid gemensam vårdnad till denförälder som bor fillsammans med barnet. En förälder som är skyldig att betala underhållsbidrag harfr. o. m, rätt till avdrag på bidraget, om han eller hon harhaft barnet hos sig av minst fem hela dygn.Avdraget är 1/40 av underhållsbidraget för varje helt dygn som barnet vistashos föräldern. Varar vistelsen en hel månad, blir avdraget alltså 3/4 av detmånatliga underhållsbidraget. Om det finns särskilda skäl kan domstol bestämmaandra villkor för denna avdragsrätt. Föräldrarna kan också själva avtala omandra villkor. Om det redan vid underhållsbidragets fastställande tagits hänsynfill att den bidragsskyldige föräldern i väsentlig mån fullgör sinunderhållsskyldighet genom att ha barnet hos sig (s. k. nettoavtal) föreliggerinte någon rätt till avdrag. Underhållsbidrag fastställs genom dom eller avtal. Iprincip har föräldrarna full frihet att träffa avtal om underhållsbidrag. Domeller avtal om underhållsbidrag kan jämkas, bl, a, om ändring i förhållandenaföranleder det. Vidare kan ett löpande underhållsbidrag omprövas efter sex årutan att någon ändring i förhållandena inträtt. Underhållsbidrag till bl. a. barn räknas upp varje årenligt bestämmelser i lagen (1966:680) om ändring av vissa underhållsbidrag.Uppräkningen följer ändringarna i basbeloppet, I samband med reformbegränsades höjningarna av underhållsbidragen till sju tiondelar avbasbeloppshöjningen. Fordran på obetalda underhållsbidrag preskriberas . Nära samband med reglerna om underhållsbidrag harbestämmelserna i lagen (1964:143) om bidragsförskott. Bidragsförskott fårlämnas när barnet är bosatt i . Är barnet inte svensk medborgare krävsatt vårdnadshavaren är bosatt här och att denne eller barnet vistats här sedanminst . Bidragsförskott utgår i princip när ingendera eller bara denena föräldern har vårdnaden om barnet. Bor barnet fillsammans med en föräldersom inte är vårdnadshavare utgår dock inte förmånen. Har båda föräldrarnavårdnaden gemensamt kan bidragsförskott utgå om den ene föräldern inte varaktigtbor tillsammans med barnet. Bidragsförskott lämnas inte om vårdnadshavarenuppenbarligen utan giltigt skäl underlåter att bidra eller att medverka tillatt få underhållsbidrag eller faderskap till barnet fastställt. Även i vissaandra fall kan bidragsförskott vägras, bl. a, om fastställt underhållsbidragbetalas i vederbörlig ordning och bidraget inte understiger vad som kan utgå ibidragsförskott. Bidragsförskott utgår längst till dess barnet fyllt 18 åroch i regel av basbeloppet . Om den underhållsskyldige betalardet fastställda underhållsbidraget och detta är lägre än bidragsförskottet,utgör bidragsförskottet skillnaden mellan underhållsbidraget och avbasbeloppet. Någotåterkrav riktas i dessa fall inte mot den underhållsskyldige. Vidare LU1985/86:1 gäller att om ett fastställt underhållsbidrag uppenbarligenundersfiger vad den underhållsskyldige bör betala i bidrag, utgårbidragsförskottet inte med högre belopp än underhållsbidraget. När en underhållsskyldig har delgetts beslut om attbidragsförskott har beviljats, skall inbetalningarna av underhållsbidraget uppfill bidragsförskottsnivån i fortsättningen göras till försäkringskassan.Utgivna bidragsförskott skall således i princip återbetalas av denbidragsskyldige föräldern. Den ovan redovisade rätten fill avdrag påunderhållsbidrag föreligger också då bidragsförskott utgår. Om denunderhållsskyldige har rätt att göra avdrag minskas utgående bidragsförskott imotsvarande mån. Bidragsförskott utbetalas till vårdnadshavaren eller, närvårdnaden an-förtrotts särskilt förordnad förmyndare, till denne. Om barnetvistas i annat enskilt hem än vårdnadshavarens får efterframställning av vårdnadshavaren betala förskottet fill den som fostrar barnet.Om det föreligger synnerliga skäl får förskottet, efter framställan avsocialnämnd, betalas ut till lämplig person eller fill nämnden att användas förbarnets bästa. Också sedan barnet fyllt kan i vissa fall bidragsförskottutgå. Regler härom finns i lagen (1984:1095) om förlängt bidragsförskott förstuderande, som nära ansluter till lagen om bidragsförskott. I motion 836 (m) tas upp en fråga som berör avdraget påunderhållsbidrag till barn. Enligt motionärerna är det genomsnittligaunderhållsbidraget ca . och avdraget per dag blir i sådant fall10 kr. Motionärerna pekar på att ärenden om avdrag skall kommuniceras enligtförvaltningslagen och beslutas av centralkontor. Beslutetskall sändas till båda föräldrarna. Regleringen medför att två centralkontorengageras om föräldrarna är bosatta i oHka län. Enligt motionärerna är det inte ovanligt att föräldrarnaifrågasätter de belopp som framräknats av . Detta för med sigytterligare administrativt arbete. Vidare krävs samma kompliceradeadministration varje gång barnet vistas hos den underhållsskyldige. I mångafall är -framhåller mofionärerna - kostnaderna betydligt högre än denekonomiska vinsten för den underhållsskyldige. Motionärerna anser det interimligt att för dessa vanligtvis små belopp behålla denna tidskrävande ochkostsamma administration, Frågan om ersättning vid barns vistelse hosunderhållsskyldig bör enligt motionärerna i stället regleras genom avtal mellanföräldrarna. Vidare bör kopplas bort från den administrativahanteringen. I motion 1666 (c) tar motionären upp två frågor omunderhållsbidrag till barn, nämligen dels möjligheten att i samband medunderhållsskyldigs föräldraledighet tillfälligt jämka underhållsbidrag, delsrätten till avdrag på Rättelse: S, 7, rad 19 Står: lagen (1981:1095) tillstuderande. (1984:1095)-------- förstuderande. underhållsbidrag förumgängeskostnader, Hj 1985/86'1 Motionärenerinrar om att underhållsbidragets storlek bestäms med utgångspunkt i denunderhållsskyldiges aktuella ekonomiska situation. Vid en förändring av denunderhållsskyldiges ekonomi, som inte är fillfällig, kan endera föräldernbegära omprövning av underhållet. Atttillfälliga förändringar inte beaktas medför enligt motionären att enunderhållsskyldig i praktiken förhindras att ta ut full föräldraledighet efterett nytt barns födelse, dvs, också under den fid som inte täcks av deninkomstrelaterade föräldrapenningen. Enligt mofionären är det inte rimligt attnågon skall behöva betala ett underhållsbidrag på . när inkomstenutgörs av föräldrapenning på garantinivån, dvs. Motionärenanser därför att det finns anledning att pröva möjligheterna att tillfälligtjämka underhållsbidraget då föräldern är föräldraledig. För att trygga denunderhållsberättigades situation bör man försöka finna former för ettkompletterande stöd från samhällets sida. Enligtmotionären upplever många underhållsskyldiga det som orättvist att avdrag påunderhåll kan göras endast om barnet vistas hos den underhållsskyldige underminst i sträck. Det förekommer att barnet vistas hos denunderhållsskyldige var och , ibland sammanlagt under enmånad, utan att denne kan göra avdrag på underhållet. Motionären anser att detuppenbarligen finns skäl att se över regeln om avdrag på underhåll och t. ex.ersätta den med en regel som möjliggör avdrag för vistelse hos denunderhållsskyldige som överskrider ett visst antal dagar . Motionäreni motion 1668 (c) kritiserar bestämmelserna om utbetalning av underhållsbidragoch bidragsförskott och anför följande exempel. Efter skilsmässa får modernvårdnaden om ett barn och blir berättigad till bidragsförskott, som återkrävsav fadern. Modem bosätter sig sedermera i utlandet och morföräldrarna tar handom barnet. Trots detta uppbär hon fortfarande bidragsförskottet eftersom det inteföreligger sådana synnerliga skäl att kan betala utbidragsförskottet till någon annan person. Med synnerliga skäl avses nämligenbl. a. att vårdnadshavaren använder pengarna till narkotika, alkohol ellerolovligt spel. Den nuvarande lagtexten och dess förarbeten ger enligtmotionären inte tillräckligt stöd för att bidragsförskottet skall kunna betalasut så att det kommer barnet till godo. Motionären kräver därför att lagtextenändras. Isamband med reform av underhållsbestämmelserna behandlade utskottet(LU 1978/79:9) tre motionsyrkanden med förslag om att den i propositionenföreslagna avdragsregeln skulle ges en mer generös utformning. Förslagen imotionerna innebar bl. a. dels att den underhållsskyldige skulle få göra avdragså snart barnet vistats hos honom eller henne av per kalendermånad i stället för föreslagna ,dels att avdraget för skulle bestämmas fill 1/30 av det uj1985/86*1 månafiiga underhållsbidraget i stället för 1/40, I yttrande till utskottet över propositionen ochmofionerna framhöll socialutskottet att det ligger i barnets intresse attbarnet får hålla god kontakt med båda sina föräldrar, I de fall där föräldrarnainte sammanbor är det angeläget att den bidragsskyldige föräldern harmöjligheter till regelbundet och ofta återkommande umgänge med sitt barn. Ilikhet med departementschefen ansåg socialutskottet att denna kontakt inte fårförsvåras av att föräldern inte har råd att utöver underhållsbidraget bekostabarnets vistelse hos honom eller henne i någon större utsträckning. Starka skälfanns således enligt socialutskottet för att avdragsrätten borde ges en generösutformning. Vid ett ställningstagande till frågan måste emellertid också andraomständigheter vägas in. Sålunda gällde det - framhöll socialutskottet - attskapa ett system som ter sig rättvist också för den andre föräldern och sominte leder till onödiga konflikter mellan föräldrarna. Med hänsyn till attavdragsregeln även skulle tillämpas inom bidragsförskottssystemet var detvidare angeläget att bestämmelserna utformades så att de inte förorsakadeförsäkringskassorna administrativt merarbete. Beträffande förslaget att avdragskulle få ske redan när den underhållsskyldige haft barnet hos sig sammanlagtendast framhöll socialutskottet att det otvivelaktigt skulle komma attmedföra en väsentligt ökad arbetsbelastning för försäkringskassorna. Vaddärefter angick frågan om avdragets storlek kunde det enligt socialutskottet ioch för sig förefalla skäligt att avdraget bestämdes till 1/30, En sådan regeltog emellertid inte tillbörlig hänsyn fill att den förälder hos vilken barnetregelmässigt bor har vissa fasta kostnader som inte minskar därför att barnetär borta.