bet · G901AU14 · 1985-12-31 00:00:00 — Från sida angavs somönskvärt att en av ledamöterna företrädde jordbruksnäringen (statsutskottetsutlåtande 1947:227). När del gäller frågans behandling i motionerna fårkonstateras all dessa ger uttryck för skilda uppfattningar. Utskottet instämmermed regeringen och i att del finns mycket som lalar för attstyrelsens sammansättning bör avspegla den ireparlssamverkan mellan staten samtarbetslagar- och arbetsgivarorganisationer som den svenskaarbetsmarknadspolitiken i mycket är beroende av. Den i centerpartimotionenberörda frågan om en paritetisk sammansättning har dryftats i ochfår beaktas i de fortsatta övervägandena i . Med hänsyn tillatt jordbruket inte har samma betydelse för sysselsättningen som vid AMStillkomst kan det inle längre vara nödvändigtmed särskild representation för denna näring i styrelsen. Över huvud taget börregeringen, såsom förutskickas av arbetsmarknadsministern, ha frihet altutforma styrelsens sammansättning ulan bindning lill tidigare riksdagsbeslut.Till de jämställdhetsaspekter som kan anläggas i frågan återkommer utskottetnedan. Med vad ulskollel anförl är folkparlimotionen tillgodosedd i motsvarandedel, medan de akluella yrkandena från moderala samlingspartiel ochcenterpartiet avstyrks. Utskottets synpunkter bör delges regeringen. I den nyssnämnda kommiltémolionen 493 (fp) framhålls altarbetsmark nadsfrågorna är väsenlliga inte minst för kvinnor. De drabbas ofta hårdare av arbetslöshet. Motionärerna vill därför särskilt understryka vikten av att allmänna rekommendationer om jämn könsfördelning tillgodoses 17 2 1985/86. vidtillsättandet av AMS'styrelse. Detta bör ges regeringen till känna. AU 1985/86:14 noterade den nuvarande mansdominansen i AMSstyrelse men föreslog det oaktat att det inte längre skulle finnas någonsärskild representant för kvinnofrågor. Kommittén hänvisade till attverksledningskommittén enligt sina direktiv skulle medverka till att bryta denojämna könsfördelningen i de statliga verksstyrelserna. I det avseendet uttalarverksledningskommillén i sitt betänkande (SOU 1985:40 s. 154) kort och gott attdet är kommitténs uppfattning att regeringen kraftfullare än måsletillse att könsfördelningen blir jämnare i de statliga styrelserna och råden. Med hänvisning till denna meningsyttring avverksledningskommittén och med beaktande av arbetsmarknadsdepartementetssärskilda ansvar för jämställdhetsfrågorna utgår utskottet från all den imotionen aktualiserade frågan om jämnare fördelning av kvinnor och män i AMSstyrelse noga beaktas i utan särskilt påpekande frånriksdagens sida. Motionen bör därför i den delen kunna lämnas ulan åtgärd. I länsarbetsnämndernas styrelser är vanligenlandshövdingen ordförande. Vidare ingår länsarbetsdirektören som självskrivenledamot. Parterna på arbetsmarknaden företräds av två ledamöter från SAF, tvåfrån LO, en från TCO och en från /SR. Vidare finns två obundna ledamöter. föreslog alt de två obundna ledamöternaskulle ersättas av en ledamot för kommunerna i länet och en för . Arbetsmarknadsministern anför att del även när del gällerlänsarbetsnämndernas styrelser bör ankomma på regeringen att fastställa dennärmare sammansättningen. Vidare uttalas liksom belräffande attparterna på arbetsmarknaden också i fortsättningen bör vara företrädda ilänsarbetsnämndernas styrelser och att principen om trepartssamverkan börgälla. Enligl kommiltémolionen från , 1985/86:494,bör länsarbetsnämnderna ha en majoritet som inle utgörs av partsföreträdare.Antalet representanter för arbetsmarknadens parter bör också på molsvarandesätt som för överensstämma med gällande ILO-konvention.Parlamentariskt sammansatta styrelser kan genom beredningsorgan där parternaingår ge arbetsmarknadens parter inflytande och information. Utskottets uttalanden om har tillämplighet pålänsarbetsnämndernas styrelser. Med avstyrkande av motion 494 i den aktuelladelen föreslår utskottet att det berörda avsnittet i propositionen av riksdagenutan erinran läggs till handlingarna. Fortsatt Utredningsverksamhet m. m. I de ursprungliga direktiven för AMS-kommillén ingick attkommittén skulle överväga förutom arbetsmarknadsverkets organisation ochansvarsområde även del arbetsmarknadspoliliska åtgärdssystemel med sikte på etteffektivare resursutnyttjande. Denna del av uppdraget ströks i detilläggsdirektiv som utfärdades . De begränsningar av uppdraget somgjordes i tilläggsdirektiven kritiserades av företrädarna för moderalasamlingspartiet, folkpar- tiet ochcenterpartiet i ett gemensamt avgivet särskilt yttrande lill kommit- AU1985/86:14 tens betänkande. I moderala samlingspartiets kommiltémotion 1985/86:495anförs i denna del bl. a. att inga av de väsenlliga problem som AMS-kommitténursprungligen fick i uppdrag alt framlägga förslag lill lösningar påbehandlas, eftersom den socialdemokratiska regeringen efter valet fråntogutredningen alla uppdrag av mer djupgående karaktär. Utredningens ursprungligauppgift att förutsättningslöst granska såväl AMS organisation someffektiviteten i de arbetsmarknadspoliliska medlen har fortfarande sammaaktualitet, och en sådan ulredning bör genomföras. Motionärerna begäratt som sin mening skall ge regeringen lill känna vad de anförl om enförutsättningslös utredning av AMS organisation och arbetsmarknadspolitikensinriktning. Den parlamentariskt sammansatta arbeteavslutades och resultatet härav har och i årets budgetpropositionförelagts prövning. I motsats lill motionärerna bedömer utskottetdet inle som aktuellt att i det lägel initiera elt nytt utredningsarbete. Detpågår en successiv förnyelse av det arbetsmarknadspolitiska åtgärdssystemel ochav arbetsmarknadsverkets inre och yttre organisation. Detta är en naturligföljd av att del hela liden gäller alt möla nya eller förändrade krav efterskiftningarna på arbetsmarknaden. Förutom de förändringar av arbetsmarknadsverketsom pågår enligl serviceprogrammel skall här erinras om den genomgripandeomorganisation av arbetsmarknadsutbildningen som börjar gälla . arbete bör uppmärksammas i sammanhanget. En merövergripande genomlysning av arbetsmarknadsfrågorna av det slag som varitAMS-kommitténs uppdrag och som åsyftas i motionen kan bara ifrågakomma medvissa intervaller. Det kan erinras om att , som arbetade under1980-lalels första hälft, föregicks av den under senare delen av 1970-lalelverksamma sysselsättningsutredningen. Utskottet har alliså uppfattningen attdel inle är ändamålsenligt att låta parlamentariska utredningar medövergripande inriktning avlösa varandra på samma ämnesområde och avstyrkerdärmed motion 495 på denna punkt. Slutligen i detta betänkande tar ulskoltet upp yrkandet ikommiltémotion 1985/86:494 av om fortsatt decentralisering avarbetsmarknadsverket. I motionen hänvisas lill alt det under de senasle årenhar skett en viss decentralisering av AMS verksamhel. Delta är positivt, ochman bör gå vidare på den inslagna vägen, Anlalel anställda på centrala AMS ochpå länsarbetsnämnderna bör alltså minskas för all resurser skall kunnatillföras den direkta arbetsförmedlingen. Omorganisationen på medför alt successivtnärmare 200 tjänster kan överföras lill fältorganisationen. En molsvarandeomorganisation av länsarbetsnämndernas kanslier är nu förestående. Dessa delvisgenomgripande organisationsförändringar bör försl få genomföras och sätta siginnan man kan bedöma om en fortsatt resursöverföring från de centralafunktionerna till fältorganisationen är möjlig. Hemställan AU 1985/86:14 1. belräffande principfrågan om en ny organisationför arbetsför medlingen altriksdagen med avslag på motion 1985/86:495 yrkandena 1, 6 och 7 bifaller proposition1985/86:138 i motsvarande del, 2. belräffandearbetsförmedlingsnämndernas sammansättning attriksdagen med avslag på molion 1985/86:494 yrkande 1 bifaller propositionen imotsvarande del, 3. beträffandearbetsförmedlingens organisation i övrigt all riksdagengodkänner de i propositionen förordade riktlinjerna för en ny organisation avden offentliga arbetsförmedlingen fr. o. m. i den mån fråganinle behandlats i föregående moment, 4. belräffande vidgade möjligheter tidarbetsförmedling i alternativa former attriksdagen avslår motionerna 1985/86:A225 yrkande 3, 1985/ 86:A259 yrkande 2,1985/86;A804, 1985/86:493 yrkande 3, 1985/ 86:494 yrkande 2 och 1985/86:495yrkande 4, 5. beträffandeupphävande av lagen om allmän plalsanmälan alt riksdagenavslår motionerna 1985/86;A225 yrkande 4 och 1985/ 86:495 yrkande 5, 6. beträffandeobligatorisk platsförmedling m. m. alt avslår motion 1985/86;A727 yrkandena 1 och2, 7. beträffandeomorganisation av den offentliga ktilturarbelsför- medlingen altriksdagen med avslag på motionerna 1985/86:492 i motsvarande del, 1985/86:494yrkande 4 och 1985/86:495 yrkande 2 bifaller propositionen i motsvarande del, 8. beträffandeförmedlingsverksamhet på det internationella planet all avslår motion1985/86:491, 9. beträffandeavgiftsuttag för vissa tjänster inom kuUurarbetsför-medlingen attriksdagen med avslag på motionerna 1985/86:491 i motsvarande del och1985/86:495 yrkande 3 bifaller propositionen i molsvarande del, 10. beträffande utvärdering av avgiftsuttaget inomkulturarbetsför medlingen att avslår molion 1985/86:493 yrkande 4, 11. beträffande kulturarbetsförmedling i övrigt attriksdagen godkänner de i propositionen förordade riktlinjerna förkullurarbelsförmedlingen, i den mån frågan inle har behandlats i föregåendemoment, 12. beträffande begränsning av arbetsgivaresanmälningsskyldighet enligt lagen om allmän platsanmälan att avslår motion 1985/86:494 yrkande 3, 13. beträffande ackvisition av platser för praktikoch arbetslivskon- aU 1985/86'14 takter attriksdagen med avslag på motionerna 1985/86:Ub237 och 1985/ 86:494 yrkande 5godkänner de i propositionen förordade riktlinjerna för ackvisition avpraktikplatser, 14. belräffandesammansättningen av altriksdagen med anledning av propositionen i motsvarande del och motion1985/86:493 yrkande 1 samt med avslag på motionerna 1985/86:494 yrkande 6 imolsvarande del och 1985/86:495 yrkande 8 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, 15. belräffande jämnare fördelning av kvinnor ochmän i altriksdagen avslår motion 1985/86:493 yrkande 2, 16. belräffandelänsarbetsnämndernas styrelser alt riksdagenmed avslag på motion 1985/86:494 yrkande 6 i motsvarande del lägger tillhandlingarna vad som anförts i propositionen i motsvarande del, 17. beträffande ny utredning omarbetsmarknadsverket och arbets marknadspolitiken attriksdagen avslår molion 1985/86:495 yrkande 9, 18. beträffande fortsatt decentralisering avarbetsmarknadsverket att avslår motion 1985/86:494 yrkande 7. Närvarande; (), (), LahjaExner (s), (), Slen (), (), CharlotteBranting (fp), (), i (c), (), (), (), (), Karl-ErikPersson (vpk) och (). Principfrågan om en ny organisation förarbetsförmedlingen (mom. 1) , och (alla m)anser dels all den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "Med anledning" och slutar med "utskottet nedan" bortha följande lydelse: Som framhålls i motion 495 (m) åren effektivarbetsförmedling med en god service till arbetsgivare och arbelssökande det bästa medlet för att arbets marknaden skall fungera och för att arbetslösheten skall kunna hållas på en låg nivå. Arbetsförmedlingens effektivitet har emellertid varit 21 3 I9S5/8Ö. ifrågasattsåväl av arbetsgivarna som de arbetssökande. Det serviceprogram AU1985/86:14 och härav föranledda organisalionsändringar som den nyaverksledningen tagit initiativ till kan ses som elt erkännande av detberättigade i den framförda kritiken. 1 den nyssnämnda motionen anges som exempel på bristandeeffektivitet det ointresse som arbetsförmedlingen visal för korttids- och andratillfälliga arbeten. Bristen på effektivitet påtalades av AMS-kommillén ochmedges indirekt även i den föreliggande propositionen avarbetsmarknadsministern. Det finns alltså en växande insikt omeffektivitetsproblemen inom den offentliga arbetsförmedlingen. Man saknar docken heltäckande bild av de krav som olika inlressenler ställer på en effektivförmedling. Inte heller betydelsen av den offentliga förmedlingens faktiskamonopolställning för service och effektivitet har belysts. Sådanaundersökningar kom aldrig lill stånd genom försorg, därför attde stoppades av kommil-lémajoriteten. Del innebär att de förslag regeringen nulägger fram till riktlinjer för en ny organisation för den offentligaarbetsförmedlingen är ofullständiga. De konflikter och problem som enmonopolställning leder till när det gäller förmedlingens möjligheter attfungera som en effektiv serviceorganisation berörs bara flyktigt i propositionen. Organisationsförslagel beträffande arbetsförmedlingeninnefattar att distriktsarbetsnämnderna avskaffas och ersätts medkommunanknulna arbetsförmedlingsnämnder. Det är i och för sig bra attdistriktsarbetsnämnderna upphör. Men del bör erinras om all beslut om enförsöksverksamhet med arbetsförmedlingsnämnder i de s. k. frikommunernafattades med sikte på alt den skall börja . Eflersom dessa försökknappt mer än hunnit komma i gång kan några slutsatser av verksamhetensjälvfallet ännu inle dras. Det är alltså för tidigt att nu införaarbetsförmedlingsnämnder i hela landet. I del följande behandlas frågan om ändringar iarbetsförmedlingslagen med syfte alt upphäva den offentliga arbelsförmedlingensmonopolställning. En sådan åtgärd i kombination med att den offentligaarbetsförmedlingen, såsom moderala samlingspartiet föreslår, ges en merfristående slällning skulle verksamt kunna bidra lill en effektivare och merdifferentierad förmedlingsservice, lill allmänt gagn för arbelssökande ocharbetsgivare men också med nya möjligheter alt ge en god förmedling lillgrupper vilkas servicebehov nu inle alls eller endast brislfälligt kantillgodoses. På grund av det anförda kan ulskotlet inle ställa sigbakom de i propositionen föreslagna riktlinjerna för en ny organisation förarbetsförmedlingen ulan ansluter sig till de yrkanden om avslag och därtillknutna tillkännagivanden lill regeringen som framställs i molion 495. dels all utskottets hemslällan under 1 bort ha följandelydelse: 1. belräffande principfrågan om en ny organisation förarbetsförmedlingen attriksdagen med bifall lill motion 1985/86:495 yrkandena 1, 6 och 7 dels avslårproposition 1985/86:138 i motsvarande del. dels som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anförl om en mer frislående ställning förarbetsförmedlingen samt om distriktsarbetsnämnder ocharbetsförmedlingsnämnder. Arbetsförmedlingsnämndernassammansättning (mom. 2) AU 1985/86:14 i (c) och ()anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjarmed "Det är" och sluiar med "nämndernas sammansättning"bort ha följande lydelse; Vad beträffar sammansättningen av de nya kommunanknulnaarbetsförmedlingsnämnderna anförs i propositionen att en tjänsteman frånlänsarbetsnämnden bör vara ordförande och att sammansättningen i övrigt skallkunna varieras. Utskottet delar uppfattning all del är viktigtatt nämnderna redan i starten får en bred politisk förankring. Ordföranden börvara en politiskt vald förtroendeman som representerar kommunen. Vidare bör ifråga om representationen för arbelsmarknadsparterna jämvikt råda beträffandeantalet arbetsgivar- och arbetstagarrepresentanter i enlighet med den avSverige biträdda nr 88. föreslås ansluta sig tillvad utskottet nu anförl om arbetsförmedlingsnämndernas sammansättning och geregeringen della lill känna. dels att utskottets hemställan under 2 borl ha följandelydelse: 2. beträffande arbetsförmedlingsnämndernas sammansättningatt med bifall till molion 1985/86:494 yrkande 1 samt med avslag påpropositionen i motsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anförl. Vidgade möjligheter till arbetsförmedling i alternativa former (mom. 4) (), i (c),() och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 10 som börjarmed "Utskottet kan" och slutar med "av arbetsförmedlingslagen'. 'bort ha följande lydelse: görs i enöversyn av arbetsförmedlingslagen med del begränsade syftet att förbättralagens redaktionella utformning. Enligt utskottets uppfattning böröversynsarbetei vidgas och ha som uttrycklig målsättning all det blir i lagtillåtet att bedriva olika former av arbetsförmedling som alternativ ochkomplement till den offentliga förmedlingen. Detta bör i enlighet med vad somyrkas i motionerna A259 (fp), 493 (fp) och 494 (c) delges regeringen. Därmedtillgodoses motsvarande yrkanden i motionerna A225 (m), A804 (m) och495 (m). dels att utskottets hemslällan under 4 bort ha följandelydelse; 4. beträffande vidgade möjligheter till arbetsförmedling ialternativa former altriksdagen med bifall till motionerna 1985/86;A259 yrkande 2, 1985/86:493yrkande 3 och 1985/86:494 yrkande 2 saml med anledning av motionerna1985/86:A225 yrkande 3, 1985/86;A804 och 1985/ 86:495 yrkande 4 som sin meningger regeringen lill känna vad utskottet anfört. Vidgademöjligheter till arbetsförmedling i alternativa AU 1985/86:14 former (mom. 4) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 10 sombörjar med "Utskottet kan" och slutar med "avarbelsförmedlingslagen" bort ha följande lydelse: När krav rests på all det skall bli möjligt att bedrivaalternativa arbetsförmedlingar, även sådana i privat regi, har det inte skettför all ta ifrån den offentliga förmedlingen en ledande roll. Den rollen kommerden offentliga förmedlingen alt ha även , i krafl av dess tillgångtill stora ekonomiska och tekniska resurser, däribland ett hela landet täckandekonlorsnät. Denna dominerande roll stöds av en lagstiftning som ytterligt snävtbegränsar andra former av arbetsförmedling. Dessutom har arbetsmarknadsverketkontroll över tillkomsten av och tillsyn över eventuellt tillkommandeförmedlingar. Därmed inträder en faktisk monopolställning för den offentligaförmedlingen. Som sagts har kritik riktals mol den service somges av den offentliga förmedlingen liksom mot dess effektivitet. Samtidigtskall sägas alt arbetsmarknadsverkets serviceprogram och de senare årensulvecklingsarbele har fått positiva genomslag i verksamheten ute ifältorganisationen. Det bör dock vara möjligl att ge avsevärt bättreförutsättningar för en bred, rikt varierad och individinriktadförmedlingsservice om även andra än arbetsmarknadsverket får bedrivaarbetsförmedling. En direkt följd skulle t. ex. bli alt kraven ökar på denoffentliga förmedlingens effektivitet och på all den anpassar sitt serviceutbudlill arbetsmarknadens krav. Såsom föreslås i motionerna A225 (m) och 495 (m) börriksdagen nu fatta elt principbeslut om att arbelsförmedlingsmonopolel skallavskaffas och enskilda arbetsförmedlingar tillålas. Detta bör ske fr. o.m. Regeringen bör ges i uppdrag all förelägga riksdagenförslag om erforderliga ändringar i lagen (1935:113) med vissa bestämmelser omarbetsförmedling. Vid bifall till vad ovan förordals tillgodoses samlidiglmolsvarande yrkanden i motionerna A259 (fp), A804 (m), 493 (fp) och 494 (c). dels att utskottets hemställan under 4 borl ha följandelydelse: 4. beträffande vidgade möjligheter till arbetsförmedling ialternativa former altriksdagen med bifall lill motionerna 1985/86;A225 yrkande 3 och 1985/86:495yrkande 4 samt med anledning av motionerna 1985/ 86;A259 yrkande 2,1985/86;A804, 1985/86:493 yrkande 3 och 1985/ 86:494 yrkande 2 som sin meningger regeringen lill känna vad utskottet anförl. Upphävande av lagen om allmän platsanmälan (mom. 5) AlfWennerfors, och (alla m) anser dels altden del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med "Liknande yrkande"och på s. 11 sluiar med "avstyrks sålunda" borl ha följande lydelse; 24 Utskottet har samma uppfattning som motionerna A225 (m)och 495 (m) att lagenom allmän plalsanmälan inte ger den offentliga arbetsförmedlingen AU1985/86:14 ökad effektivitet. 1 stället leder lagen till ökade kostnader ochbesvär för såväl arbetsgivarna som förmedlingen själv. Lagen bör såledesavskaffas. Förslag härom läggs fram i hemställan. dels att utskottets hemställan under 5 borl ha följandelydelse: 5. belräffande upphävande av lagen om allmän platsanmälanalt med bifall till motionerna 1985/86: A225 yrkande 4 och1985/86:495 yrkande 5 antar följande Lag omupphävande av lagen (1976:157) om skyldighet för arbetsgivareatt anmäla ledig plats till den offentliga Härigenom föreskrivs alt lagen (1976:157) om skyldighetför arbetsgivare alt anmäla ledig plats lill den offentliga arbetsförmedlingenskall upphöra att gälla vid utgången av . m. m. (mom. 6) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 11 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "aktuelladelarna" borl ha följande lydelse: Utskottet tillstyrker yrkandena i motion A727 (vpk) om attregeringen bör lägga fram förslag rörande obligatorisk arbetsförmedling ochförbud mol åsiktsregistrering m.m. Som bakgrund lill delta ställningstagandeskall här anföras; Det står arbetsgivarna fritt att avgöra vem somskall anställas. Varken fackföreningar eller arbetsförmedlare har härvidlagnågot som helst inflytande. Trots att arbetsförmedlingarna under senare årprioriterat äldre och handikappade har det varit svårt att placera dessakategorier på de lediga arbetena. Ulskotlet delar vpk:s uppfattning att del börvara arbetsförmedlingens och de fackliga organisationernas sak alt avgöra vemsom skall få ell visst arbete. En obligatorisk arbetsförmedling som utskottetförordar måsle därför utformas så, att en arbetsgivare inte kan avvisa ensökande som arbetsförmedlingen anvisar. Förslag lill lagstiftning härom börutarbetas. En sådan ordning skulle också motverka den lyp av informellayrkesförbud och andra former av svartlistning som förekommer. Ulskotlet anser ilikhet med vpk att den senare frågan dock är så allvarlig att en särskild lagsom förbjuder åsiktsregistrering, personundersökning och svartlistning avarbetare är påkallad. Regeringen bör underrättas om vad utskottet här haranfört med anledning av molion A727. dels att utskottets hemställanunder 6 borl ha följande lydelse: 6. beträffande obligatorisk platsförmedlingm. m. att med bifall lill motion 1985/86;A727 yrkandena 1 och 2 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anförl om 95 lagstiftningangående obligatorisk platsförmedling och förbud mot åsiktsregistrering m. m. Omorganisationav den offentliga kulturarbetsförmedling- AU 1985/86; 14 en (mom. 7) AlfWennerfors, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med "Arbetsmarknadsutskottetgör" och på s. 13 sluiar med "verksamma förmedlingar" borl haföljande lydelse; Arbetsmarknadsutskottetkan inte ställa sig bakom förslaget om särskilda enheter förkullurarbetsförmedling inom arbetsmarknadsverkets organisation. Utskottethyser den principiella uppfattningen att del bör finnas fri etableringsrätt förolika slag av arbetsförmedlingar. På en arbetsmarknad med friare konkurrens ochelt mer varierat serviceutbud på arbelsförmedlingens område kommer behovet aven särskild kullurarbetsförmedling inom arbetsmarknadsverket alt vara litet.Den speciella karaktär som kulturell verksamhet har gör detta område lämpat förfrislående, specialiserade förmedlingsorganisationer och sådana verkar redannu. Såsom yrkas i motion 495 (m) bör avvisa de av regeringenframlagda riktlinjerna för kullurarbelsförmedlingen i denna del. Därmedtillgodoses också motionerna 492 och 494 i motsvarande delar. delsatt utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse; 7.beträffande omorganisation av den offentliga kulturarbetsförmedlingen att med bifalllill motion 1985/86:495 yrkande 2 saml med anledning av motionerna 1985/86:492i motsvarande del och 1985/ 86:494 yrkande 4 avslår propositionen i molsvarandedel. av den offentliga kulturarbetsförmedling en (mom. 7) i (c) och () anser de/iattden del av utskottets yttrande som pås. 12 börjar med "Arbetsmarknadsutskottetgör" och på s. 13 slutar med "verksamma förmedlingar" bort haföljande lydelse: Detoffentliga arbetsförmedlingsmonopolet omfattar också kulturområdet. Det ärnaturligt att detta monopol upphör.