bet · G901UU16 · 1985-12-31 00:00:00 — om vissa anslag m. m. inom områ(de(prop. 1985/86:100, bil. I betänkandet behandlas regeringens framställning iproposition 1985/ 86:100, bil, 5, avseende anslagsbehov m, m, under lillera A(Ulrikesdeparie-mentel m, m,), anslagen B 1 - B 5 och B 8 under lillera B(Bidrag lill vissa internationella organisationer), littera D (Information omSverige i utlandet), anslagen E 4, E 5 och E 6 under littera E (Utrikeshandeloch exportfrämjande) samt littera F (Diverse) jämte de motioner som väckts ianslutning till dessa delar av propositionen, TREDJE HUVUDTITELN A. m. m. 1.Utrikesförvaltningen (A 1) Propositionen (s. 11-16) Den internationella utvecklingen harunderstrukit beroende av omvärlden. Den fortsatta spänningen mellanstormakterna ställer stora krav på vår säkerhetspolitik och på vår förmåga altfölja utvecklingen i närområdet. måste vi intensifiera våratraditionella strävanden att verka för internationellt förtroende ochrustningsbegränsande åtgärder. På det utrikesekonomiska och handelspolitiska områdetmöter nya utmaningar, I detta läge ställs allt större krav på vårutrikesförvaltning. Utlandsmyndigheternas rapportering och kontaktskapandeverksamhet måste vara av hög klass. personal pä allanivåer möter nya uppgifter. innebär det slalsfinansiella lägel attytterligare resurser inle kan påräknas, Alll detta betyder alt en härd prioritering och ständigomprövning av verksamheten blir nödvändig, I budgetpropositionen /85 undersiröks betydelsen av del arbete som pågår för att ökaförvaltningens effektivitet. En serie reformer har genomförts under de senasteåren. Dessa syftar till att möla de krav som riksdag och regering ställer påförvaltningen som ett instrument för den svenska utrikespolitiken. Inom ramen fördel besparingsarbete som fullföljs enligl enfemårsplan för perioden /83 - 1986/87 har ett antal åtgärder vidtagits.Sparmålet för femårsperioden om 50 milj, kr. i fast penningvärde (1981/82 årsprisläge) kommer att uppnås. Ett nytt effektivitetsmäl har äihigtsutrikcsförvalt- 1 1985/86. ningen avregeringen för åren .1987/88 - 1989/90, För alt kunna genomföra UU1985/86:16 detta ärdel nödvändigt atl utöva en aktivbrganisatioiis- öch personalutveck- ' ' har vissa organisatoriska förändringar gjortsinom rältsavdel-'ningens område. Den starkt ökade mängden ärenden rörandemänskliga rättigheter, säväl på del allmänna planet som i fräga om anmälningarmot inför den europeiska kommissionen för de mänskliga rättigheterna harföranlett omdisponeringar inom rätlsavdelningen. Handelsavdelningensplanerings- och rättssekretariat har tillförts en tjänst som råtlssakkunnig medanledning av de ökande arbetsuppgifterna inom högieknologiområdet. 1 samband med regeringsombildningen har ellstatsråd för internationellt utvecklingssamarbete utsetts. Avdelningen förinternationellt utvecklingssamarbete har därför förstärkts. Departementets arbete med ADB-frågor kommer successivt attfå organisatoriska effekter inom utrikesförvaltningen. En handlingsplan förgenomförandet av ADB-stralegiulredningens (Ds UD 1984:7) slutsatser håller påatt utarbetas. har en ny ambassad upprättats iMaseru, , Ambassadören i är liksom tidigare sidoackrediterad iMaseru, Mot bakgrund av bl, a, exportutveckling och ökadeaktiviteter från svenska företags sida avses ett ambassadkansli i inrättasunder , som underställs ambassaden i , Ambassaden kommer att ledasav en utsänd tjänsteman (chargé d'affaires). Med anledning av alt den europeiska säkerhetskonferensens(ESK) tredje . uppföljningsmöte i inleds kommer entillfällig delegation all upprättas i vid denna lidpunkt. Det exportfrämjande arbetet inom utrikesförvaltningenägnas betydande uppmärksamhet. Systemet med avgiftsbeläggning av kommersiellatjänster vid vissa utlandsmyndigheter har utvärderats, och ett mer flexibeltsyslem har införts, är handelskontor vid 18 utlandsmyndigheteravgiftsdebite-rande. Förändrade och ökande krav på utrikesförvaltningennödvändiggör stora insatser pä utbildningssidan. En särskild utredningsman, somunder är 1984 sett över hela utbildningsverksamheten, överlämnade sittbelänkande , 1 betänkandet föresläs inriktning, mäl ochprioriteringar för de närmaste årens utbildningsinsatser. Särskilt förordas iutredningen att en mellangradsulbildning införs, atttredjesekreterarulbildningen ytterligare förbättras, att utbildningen förlokalanställda byggs ut och ett program för chefsutveckling utarbetas. Förhandlingar om etl nytt utlandslöncsystem avslutades ijanuari månad 1985 genom att en överenskommelse träffades mellan de centralaavtalsslutande parterna. Det nya utlandslönesyslemel liksom del föregåendebygger pä ersättning med utgångspunkt i de merkostnader tjänstemannen åsamkasgenom utlandstjänstens karaktär ochförhållandeiia på slationeringsorteii.Hänsyn tas härvid till tjänstemannens särskilda kostnader som officiellföreträdare för , I överenskommelsen ingär en särskild ersättniiig,förde medföljande som inte har möjlighet att i iiitjiiiia tjänstepension.Överenskommelsen finansieras genom omfördelningar inom gällande kostnadsramför utlandsförmånerna. 'o"»n UU 1985/86:16 1 motion 1985/86:U306 av () hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts omsårskild informalionsbevakning av japansk ekonomi, industri och handel. Utskottet har tagit del av framställningen i propositionenav utrikesförvaltningens verksamhet. Genom särskilda föredragningar avföreträdare för utrikesförvaltningen har erhållits kompletterande upplysningar, Utskottel konstaterar alt det sparmål pä 50 milj, kr, somuppsatts för utrikesförvaltningen femårsperioden /83- 1986/87 kommer alluppnås. Ett nytt effektivitetsmål har ålagts utrikesförvaltningen för nästatreårsperiod. Utskottet noterar att flera av utrikesförvaltningensverksamhetsområden varit föremål för utredningar och översyn under del senasteåret. Förhandlingarna om etl nytt ullandslönesystem har avslutats,utbildningsfrågorna utretts och en översyn inletts av bostadsnormerna förutlandsstationerad personal. Inom flera sektorer har arbetsuppgifterna vidgats;detta gäller exempelvis handläggningen av utlänningsärendena. Utskottet konstaterar att den internationella utvecklingenpå många områden innebär ökade och förändrade krav på utrikesförvaltningen ochdess personal, Elt effektivr utnyttjande av., resurserna är.en självklarförutsättning för möjligheterna atl föra en akliv svensk utrikespolitik och päolika sätt främja intressen utomlands. Den organisationsgenomgång somförelagils under senare är synes därvid ha givit utrikesförvaltningen en merändamålsenlig uppbyggnad som den inneburit större satsningar pä attutöka och bättre tillvarata del kunnande som finns inom förvaltningen. Dettaaktiva organisations- och personalutvecklingsarbele avses fortsätta inför det nyaeffektivitetsmäl som uppsatts för de kommande tre budgetåren. Sedan détfemäriga sparmålet pä 50 milj, kr, nu uppnåtts utgår ulskoitel från altfortsatta besparingsansträngningar som görs inom ramen för nämnda arbete nogavägs mol de övergripande nationella intressen som kan komma atl påverkas, 1 motion U306 framhålls behovet hos svenska företag,organisationer och myndigheter av ökad information och slörre kunskaper omjapansk och annan östasiatisk forskning, tillverkning och handel, Enliglmotionen bör bl, a, den svenska bevakningen i kraftigt förstärkas och enöstasiatisk induslriell-ekonomisk institution vid något av våra universitettillskapas. Den intensiva utvecklingen i ochvissa andra östasiatiska länder inom bl, a, forskning, produktutveckling,tillverkning och marknadsföring har stort svenskt intresse och bör självfalletnoga följas och utvärderas. Vid ambassaden i sker bevakningen av dessafrågor -förutom av beskickningschefen, som har det'övergripande ansvaret - avett ambassadråd, en ambassadsekrelerare, en handelssekreterare saml tväteknisk-vetenskapliga attachéer. Förutsättningarna all pä platsen nära följaoch rapportera om utvecklingen inom dessa områden torde därmed få ansesjämförelsevis goda. Begränsningarna torde snarare, enligt vad utskottet erfar, halegal i möjligheterna alt här i bl, a, bearbeta och distribuera UU1985/86:16 information om de östasiatiska länderna. haremellertid resurserna förbättrats i detta avseende, bl, a, genom tillskapandetav ett vid ochinförandet av en särskild Östasienlinje vid samma universitet. Den senareomfattar språkutbildning saml studier i östasiatisk historia,samhällsvetenskap, politik och kultur. Vidare må nämnas den möjlighet somföreligger för den som bedriver ingenjörsstudier vid alti sin examen inkludera en särskild 10-poängskurs ined speciell inriktning påöstasiatisk kultur, språk och religion. Som framgått delar utskottet i sak motionärens uppfattningom den stora betydelsen av nära och forllöfiande bevakning inom della område.Mot bakgrund av vad som ovan anförts anser sig emellertid utskottel inte haskäl all föreslå ytterligare offentliga institutioner i eller enförstärkning av vår ullandsrepresentalion pä d£:lta område, MolionU306 får därmed anses besvarad. 1, att riksdagentill för /87 anvisar ett förslagsanslag av984 ,, 2, att riksdagenförklarar motion 1985/86:U306 besvarad med vad utskottet anfört, Utlandstjanstemannensrepresentationm.fi.anslag underutrikesdepartementet (A 2-A 9) Utskottet tillstyrker regeringens förslag vid punkterna A2-A 9 och hemställer 1, att riksdagentill Utlandstjänstemännens representation för /87 anvisar ettreservationsanslag av ,, 2, att riksdagenbemyndigar regeringen att besluta om byggnadsarbeten m,m, inom dekostnadsramar som regeringen har förordat i propositionen, 3, att till Inköp, uppförande ochiståndsättande av fastigheter för utrikesrepresentationen för /87 anvisar ett reservationsanslag av , 4, att riksdagentill Inventarier för beskickningar, delegationer och konsulat för budgetåret1986/87 anvisar ett reservationsanslag av ,, 5, att riksdagentill Kursdifferenser för /87 anvisar ett förslagsanslag av 1 000kr,, 6, att riksdagentill Ersättning åt olönade konsuler för /87 anvisar ettförslagsanslag av , 7, att riksdagentill Särskilda förhandlingar med annan stat eller inom internationellorganisation för /87 anvisar ett förslagsanslag av 32 960 000kr,, 8, att riksdagentill Nordiskt samarbete för /87 anvisar ett förslagsanslag av , 9, att riksdagentill Vissa nämnder m. m. för /87 anvisar ett förslagsanslag av600 . (A 10) UU 1985/86:16 Propositionen (s, 23) Anslaget används för atl bestrida kostnader för bl. a,folkrättsdelegationen, nedrustningsdelegationen, brådskande utredningar ochandra insatser pä nedrustningsomrädet samt för forskningsverksamhet av särskildutrikes- och säkerhetspolitisk betydelse. En stor del av anslaget används förnärvarande för kommittéer och utredningar inom utrikeshandeln ochexportfrämjandet, bl, a, utredningen om handelshinder i , Utskottet föreslår på annat ställe i detta betänkande attanslaget för Information om mellanfolkligi samarbete, nedrustningsslrävandenoch andra utrikespolitiska frågor () höjs med , utöver vadregeringen föreslagit. En motsvarande sänkning av anslaget för Utredningar m,m. (A 10) bör därför göras. Sistnämnda anslag skulle därmed uppgå till , för /87. alt , med ändring av budgetpropositionensförslag, till res, 1 (m) Utredningar m. m. för /87 anvisaretl reservationsanslag av , Extra utgifter (All) och Officiella besök m. m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag vid punkterna A11 och A 12 och hemställer 1, att till Extra utgifter /87 anvisar ett reservationsanslag av ,, 2, att till Officiella besök m. m. /87 anvisar elt förslagsanslag av , Bidrag till vissa internationella organisationer (B 1) Utskottet tillstyrker regeringens förslag vid punkt B 1och hemställer alt till för budgetåret1986/87 anvisar ett förslagsanslag av , (B 2) Propositionen (s, 26-28) Nordiska ministerrådets budgetår sammanfaller medkalenderåret. För Nordiska ministerrådets verksamhet har funnits tvåbudgetar. Nordiska ministerrådets allmänna budget och Nordiska ministerrådetskultur-budget, I' 1985186. lämnade till Nordiska rådetssession ett UU 1985/86:16 särskilt ministerrädsförslag innefattande bl,a, en sammanläggning av de två budgetarna för ministerrådets verksamhet.Förslaget antogs av . Ett särskilt förslag i dessa frågorlämnades till (prop, 1985/86:64), har godkäntförslagen. budgetar sammanförs därmed lill en gemensam budgetfr, o, m, , För alt förenkla den nationella behandlingen av anslagetlill och anpassa denna till den ordning som gäller föranslag till andra internationella verksamheter bör del fortsättningsvis ankommapä regeringen all godkänna ministerrådets budget och att fastställa denslutliga kostnaden för andel i budgeten, I avvaktan härpå bör anslagetföras upp med ell preliminärt beräknat belopp. Genom denna ordning bortfallerbehovet av att lämna särskild anslagsproposition till utanför dentidsram som normall gäller för sådana. Medlen till Nordiska ministerrådets budget för är 1987 böranvisas i statsbudgeten /87, Eftersom ministerrådets budget . kan del svenska bidraget delvis komma alt behöva utbetalasefier det svenska budgetärels utgång. 1 motion 1985/S6:U304 av () hemställsatt som sin mening ger regeringen lill kanna vad som i motionenanförts om inrättande av en kulturfond för , I motion 1985/86:U307 av () hemställs attriksdagen beslutar begära att regeringen skall verka för att Cenlralinstitutelför Nordisk Asienforskning () skall finnas kvar och vidareutvecklas samtatt utvärderingsrapporten om instiuitets verksamhet bereds pä det sätt somanges i motionen. Utskottet noterar alt de två budgetarna för ministerrådetsverksamhet, dvs. den allmänna budgeten och kulturbudgelen, efter beslut (jfr UU 1985/86:14), numera sanimanslagits lill en. Vidareuppförs ministerrådets budget fortsättningsvis med etl preliminärt belopp iden ordinarie budgetpropositionen. Den slutliga kostnaden för andel avbudgeten kommer atl fastställas av regeringen. Utskottet välkomnar della nya förfarande, vilket innebären förenkling i förhållande lill tidigare ordning. Enligt motion U304 ägnas den särpräglade och rika kulturenpä inte tillräcklig uppmärksamhet av den Nordiska kulturfonden.Motionären föreslår därför inrättandet av en särskild fond för Nordkalottenmed uppgift atl stimulera och vidareutveckla kiiltursamarbelet där. Delta upp inom ramen för Nordiska ministerrådets arbete. Utskottet konstaterar alt frågor rörande påolika sätt särskilt uppmärksammats i det nordiska samarbetet under senare år.Vid 32:a session i antogs sålunda enrekommendation till ministerrådetom att förstärka och vidareutveckla Nordkalottsamarbetet, UU 1985/86:16 Dennordiska handlingsplan för ekonomisk utveckling och full sysselsättning somantogs vid session i året därpå upptar bl, a, detregionalpolitiska samarbetet på , Den särskilda ,som inrättades , har till uppgift alt verka för ett fördjupatsamarbete på inom det regionalpolitiska ocharbeis-marknadspolitiska området samt för andra samarbetsprojekt av betydelseför sysselsättningen och samhällsutvecklingen på , Beträffande kulturfrågorna har eltutställningssamarbete genomförts på med anslag från ministerrådet.Denna verksamhet har numera permanentats och förts in under ministerrådelskulturbudget. Över denna budget finansieras också en särskild kultursekreterareför och det s, k. Nordisk Samisk Institutl i Kautokeino i ,Det senare har bl, a, till uppgift att förbättra den samiska befolkningenssituation socialt, kulturellt och ekonomiskt. På den ankommer att stödja ochstimulera det kulturella samarbetet i , Inom fondens ram finns möjlighetalt ta upp frågor och projekt direkt relaterade till kullurlivet på ,Detta sker också i ökande utsträckning. har sålunda av fondens totala medel anslagits lill olika kulturella insatser på , Det mångskiftande och rika kullurlivet på börenligt utskottets mening också fortsättningsvis i hög grad uppmärksammas, stimulerasoch stärkas. Detta bör emellertid, liksom , kunna ske överministerrådets kulturbudget och inom den redan existerande kulturfonden. Medhänvisning till det anförda avstyrks motion U304, I motion U307 behandlas frågan om Centralinsiitutet förNordisk Asienforskning och dess framtid. Motionären anser bl, a, att denutvärderingsrapport om institutets verksamhet som för sedan behandladesav och skall diskuteras avNordiska ministerrådet inte betetts tillräckligt grundligt. De vetenskapligainstitutionerna i de nordiska länderna har t, ex, inte fåll tillfälle all yttrasig över rapporten, I forskningspoliliska rådets yttrande nämns, påpekar motionären,nedläggning av institutet som ett alternativ. Motionären hemställer därför delsatt rapporten blir föremål för en grundlig remissgenomgång innan lar slutlig ställning, dels alt grundförutsättningen för dettaställningslagande skall vara atl institutet skall finnas kvar. Enligt vad utskottet erfar har vidpreliminär behandling av frågan för sin del redan avvisat förslaget omnedläggning av ifrågavarande institut, I stället har vissa organisatoriska ochandra förändringar diskuterats. Innan beslut fattas om sådana åtgärder kommer,erfar utskottet vidare, ärendet att öJi föremål för ett remissförfarande. Dennärmare omfattningen och inriktningen härav lorde komma alt behandlas vidministerrådets nästa möte i . Medhänvisning till det anförda avstyrks molion U307, 1, att till /87 anvisar ett förslagsanslag av ,. 2, all riksdagenavslår molion 1985/86:U304 angående inrättande av yy 1985/86:16 enkulturfond för , 3, all riksdagenavslår molion 1985/86:U307 angående , 7, m, fl, anslag (B 3-B 5, B 8) Ulskollel tillstyrker regeringens förslag vid punkterna B3, B 4, B 5 och B 8 och hemställer 1, att lill för budgetåret1986/87 anvisar elt förslagsanslag av ,, 2, atl lill Organisationen förekonomiskt samarbete och , utveckling () för /87 anvisar ett förslagsanslag 3, all riksdagenlill Europeiska frihandelssammanslianingcn (EFTA) för /87anvisar ett förslagsanslag av ,, 4, alt riksdagenlill Övriga internationella organisationer m. m. för /87 anvisarett förslagsanslag av , Information om i utlandet m. fl. anslag (D 1 - D 3) Propositionen (s, 103-108) En av Svenska institutets huvuduppgifter är alt främjaundervisningen i svenska som främmande språk i utlandet. En arbetsgrupp inomutrikes- och utbildningsdepartementen har sett över formerna för stödet tillsvenskundervisning i utlandet. Arbetsgruppen fann att man borde pröva ominstitutets produktion och förmedling av liiromedel i ökad utsträckning skullekunna bedrivas på kommersiell basis, t, ex. i samarbete med förSverigekontakl, borde vidare ta elt större ansvar förutlandsskolornas läromedelsförsörjning. Regeringen delar dessa synpunkter.Regeringen anser vidare i likhet med arbetsgruppen att stödet till de lektoratinstitutet förmedlar bör göras till föremål för vissa prioriteringar. Härigenombör det vara möjligt atl förbättra de ekonomiska villkoren för enhögpriorilerad grupp av tjänster för att åstadkomma önskvärd rekrytering, Iövriga fall bör institutet kunna begränsa sin medverkan till själva förmedlingenav nya lektorer. För stödet till institutets kurs- och konferensverksamhetför svensklärare i utlandet överförs frän anslaget D 3. Övrig information omSverige i utlandet elt belopp av . I motion 1985/86:U305 av m, fl, (m, s, fp,c) hemställs 1, att till för budgetåret1986/87 anvisar elt reservationsanslag av ,. 2. att till Övrig information om iutlandet för budgetåret UU 1985/86:16 1986/87 anvisar ett reservationsanslagav . I motionen framhålls och exemplifieras det stora intressetutomlands för svenska språket, litteraturen och kulturen. Motionärernaunderstryker härvid den viktiga insats som görs av de svenska lektorerna, vilkaofta fungerar som ett slags kullurambassadörer för värt land. Den ekonomiskasituation i vilken dessa lärare befinner sig beskrivs som prekär.Motionärerna erinrar om den rapport som lämnades av eninterdepartemental arbetsgrupp och som bedömde en ökning av de ekonomiskaresurserna för Svenska institutets svenskundervisning som väsentlig. Mot dennabakgrund anser motionärerna alt anslaget till svenskundervisning bör förstärkasmed , som skall tas frän anslaget D 3 för Övrig informationsverksamhet. finns ett åttiotal svenska ullandslektoratfördelade på 25 länder i , , och ,Undervisning i svenska förekommer vid totalt ca 230 universitetsinstitutioner,där det sammanlagda antalet svenskstuderande beräknas uppgå till ca 30 000,Därutöver bedrivs svenskundervisning av drygt 300vuxenutbildningsorgani-salioner i 23 länder. Syftet med del svenska statliga stödet lill dennaverksamhet är givetvis i första hand att bidra till och höja standarden päämnesundervisningen. är det viktigt atl beakta och ta vara påsidoeffekterna, såsom möjligheterna lill allmän informationsspridning och delintresse som själva undervisningen i svenska skapar för och svenskaförhållanden. Språket utgör en effektiv kulturförmedlare, och kultursamarbetetkan ofta utgöra grund för internationellt samarbete på andra områden. De svenska lektorerna gör stora insatser under mångagånger knappa ekonomiska villkor. Utskottet anser det angeläget att lektorernassituation förbättras och emotser de åtgärder frän regeringens sida som denovannämnda arbetsgruppens rapport må föranleda härvidlag. Detta bör gesregeringen till känna. Utskottet är däremot inte nu berett att, sommotionärerna föreslår, förorda en ökning i förhållande till regeringens förslagav anslaget D 1 och en motsvarande minskning av anslaget D 3, Över anslaget D 3finansieras utlandsmyndigheternas hela verksamhet inom allmän Sverigeinformationoch kulturutbyte, ofta med ganska små summor för varje myndighet. Vidarefinansieras bl, a, IVA:s forskarutbytesverksamhel, utländska pressbesök ochinformation om svensk utrikespolifik över detta anslag. Regeringen bör i stället bedöma huruvida det ärmöjligt all genom omfördelningar inom anslaget D 1 uppnå syftet att förbättralektorernas villkor. Motion1985/86:U305 avstyrks därmed. Utskottet hemställer UU 1985/86:16 1, attriksdagen med avslag på motion 1985/86:U305 yrkande 1 och med bifall till proposition 1985/86:100 i denna del till för /87 anvisar etl reservationsanslag av ,, 2, att till SverigesRiksradios programverksamhet för utlandet för /87 anvisar ettreservationsanslag av ,, 3, att med avslag påmofion 1985/86:U305 yrkande 2 och med bifall till proposition 1985/86:100 idenna del till Övrig information om i utlandet för /87anvisar ett reserva-fionsanslag av ,, 4, attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om villkoren för de svenska utlandslektorerna, E. Utrikeshandel och exportfrämj ande Krigsmaterielinspektionen (E 4) Utskottet tillstyrker propositionens förslag vidpunkt E 4 och hemställer atl till Krigsmaterielinspektionen /87 anvisar ett förslagsanslag av , (E 5) Propositionen (s, 134-136) Riksdagensbeslut (prop, 1982/:S3:100 bil, 5, NU 50, rskr. 375) att skulle delta iden sjätte kapital]5åfyllnaden i IDB grundade sig bl, a, på en bedömning avbankens ökade betydelse för låntagarländerna i mot bakgrund avderas försämrade möjligheter att på kapitalmarknaden låna medel tillutvecklingsprojekt, I likhet med övriga utvecklingsbanker har IDB beslutat attunder en övergångstid tillämpa mjukare utlåningsvillkor för att stimulerautlåningen till prioriterade utvecklingsprojekt i de av den ekonomiska krisenvärst drabbade länderna inom regionen, Sverigesbidrag till IDB skall också ställas i relation fill övriga svenska insatser iLatinamerika, Det bilaterala biståndet till har höjts och uppgårunder /86 till 90 milj, kr. Tillsammans med anslagspostenHumanitärt bistånd i uppgår det totala bistånd för budgetåret1985/86 som avser till 215 milj. kr. Statsrådet att biståndet till höjs till 125 milj, kr, och dethumanitära biståndet i till 150 milj, kr, för /87,