bet · G901KrU18 · 1985-12-31 00:00:00 — Eftersom det svenska kulturlivetinte kan räkna med att kunna utvecklas enbart genom vidgade statliga insatserär det nämligen viktigt att andra vägar prövas för att inte kulturlivet skallstagnera. Det finns i vårt samhälle en växande insikt om att privatainifiativ måste till för att skapa ett levande kulturliv med utrymme förgenomförande av nya projekt. Det är viktigt att vidgade möjligheter skapas tillprivata insatser på kulturområdet för att därmed sådana medel skall kunna tasfill vara som kan finnas tillgängliga för kulturen men som av olika skäl inte kommer kulturlivet till godo. Motionärernahar ej velat förorda att bidrag till kulturlivet skulle vara avdragsgilla vidinkomstbeskattningen men anser att staten kan aktivt medverka i uppbyggnaden avett stöd till kulturfonder på annat sätt, exempelvis genom att staten går inmed bidrag som svarar mot hälften av skänkta medel upp till ett visst belopp.En stödmöjlighet, anför motionä- 2 1985/86. rerna, är att medel somtestamenteras till en kulturfond befrias från arvs- KrU 1985/86:18 skatt.Det statliga tillskottet bör uppgå till minst 10 milj. kr. Motionäremapekar på flera tänkbara konstruktioner då det gäller kulturfonder. En möjlighetär att inrätta endast en svensk kulturfond. En sådan skulle kunna bidra tillatt finansiera kulturverksamhet av olika slag, dock inte för att permanentstödja viss verksamhet. Även stipendier skulle kunna utgå, eventuellt frånsärskilda fonder. Man kan även tänka sig regionala fonder och fonder försärskilda kultursektorer, t. ex kulturminnesvården. andra motionen, Kr207 (vpk), är utgångspunkterna dels att det är nödvändigtatt utveckla den svenska nationella kulturen - denna fråga diskuteras ingåendei det föregående (s. 5-7) - dels att sponsring utgör ett starkt hot mot denkonstnärliga friheten och yttrandefriheten. Motionärerna vill att företagensökade kulturella intressen skall tas till vara på det sättet att de får enmöjlighet att ge bidrag till en särskild kulturfond, som bör användas för attfrämja den svenska nationella kulturens utveckling. Administrationen bör skegenom eller i samarbete med statens kultumåd. Utskottetanser att förslagen i motionen som syftar till att en eller flera kulturfonderskall komma till stånd är intressanta och värda att göras till föremål förnärmare överväganden. I olika sammanhang aktualiseras behovet av insatser påkulturområdet, som det kan vara svårt att tillgodose genom medel från stat,landsting eller kommun. Detta gäller såväl insatser av investeringskaraktär somsärskilda projekt inom olika kultursektorer. I sådana fall ges ibland stöd avenskilda och företag. Enligt utskottets mening skulle fördelar stå att vinna omviljan att ge stöd till kulturen kunde kanaliseras genom någon form avfondbildning. Det skulle i så fall vara möjligt med snabba insatser då sådanaär nödvändiga exempelvis för att rädda ett projekt samt att ge stöd under enföljd av år till mer omfattande investeringar. Inte minst viktigt är att mangenom en fondbildning skulle kunna nå en prioritering mellan olika resursbehovpå kulturområdet. Det kan möjligen också antas att en fondkonstruktion kan"dra till sig" medel. Utskottet anser att de aktuella motionernavisar att partier med vitt skilda synsätt i fråga om sponsring kan ha ensammanfallande syn på behovet av sådana fonder. Utskottetanser således att det är motiverat att möjligheterna övervägs att skapa eneller flera kulturfonder. Utskottet är inte berett att nu ta ställning förnågon av de lösningar rörande kulturfonder som mer eller mindre detaljeratangetts i motionerna. Utskottet vill dock så till vida uttala sig i dettaavseende, att utskottet avstyrker förslaget i motion Kr207 (vpk) att det skallupprättas en fond med inriktningen att främja den svenska nationella kulturensutveckling (yrkande 3). Frågan bör ses ur ett mer omfattande perspekfiv.Utskottet hänvisar i övrigt till framställningen under , m. m. (s. 4 ovan). Utskottet vill här peka pånågra av de frågor som bör övervägas: Skall det finnas eneller flera riksfonder eller ett antal regionala fonder? Skall det finnas särskildafonder för olika kultursektorer? Hur skall fondens ellerfondernas ändamål preciseras (investeringsändamål, projekt etc.)? Skall fonden eller fonderna fåstiftelseform eller skall någon annan KrU 1985/86:18 juridisk konstruktionför dessa väljas? Vilka intressen skall varaföreträdda i fondens eller fondernas ledning? Skall viss del av fondens ellerfondernas kapital fä tas i anspråk för utdelning? Beträffandefrågan om vilka intressen som skall vara företrädda i fondens eller fondernasledning vill utskottet tillfoga synpunkten att det finns skäl att gekulturarbetarna starkt inflytande och att det kan finnas anledning att ävenlåta företrädare för kulturinstitufionerna få ett inflytande i ledningen.Folkrörelseinflytandet bör också övervägas. Enutgångspunkt för övervägandena bör vara att staten på något sätt verkar förtillkomsten av en eller flera kulturfonder. Då det däremot gäller frågor omekonomiska bidrag från staten och därmed jämställda förmåner, exempelvisbefrielse från arvsskatt, bör utgångspunkten för arbetet vara att möjligheternaskall undersökas på vilket sätt staten kan främja fondernas verksamhet men attett kontinuerligt statligt stöd inte skall utgöra en nödvändig förutsättningför deras tillkomst. I sammanhanget vill utskottet erinra om den möjlighet somkan finnas att ge bidrag av lotterimedel från intäkter från det s. k.kulturlotteriet, som ordnas . Parentetiskt bör här nämnas att utskottetsenare kommer att behandla ett antal motionsyrkanden om lotterifrågor, bl.a.ett yrkande från företrädare för om inrättande av en kultur- ochfolkrörelsefond baserad på vinstmedel från statlig spelverksamhet (motion1985/86:Kr268 yrk. Detbör ankomma på regeringen att ta ställning till hur de frågor som tagits upp idet föregående bör göras till föremål för närmare överväganden. anfört om kulturfonder bör med anledning av motionerna somsin mening ge regeringen till känna. Förraåret behandlade utskottet olika frågor om kulturarbetarnas villkor. Dettaskedde dels i yttrande till skatteutskottet över proposifion 1984/ 85:93 omkulturarbetarnas skatteförhållanden m.m. (KrU 1984/85:4 y), dels i utskottetsbetänkande över kulturbudgeten (KrU 1984/85:16 s. 14-17). Påhemställan av skatteutskottet biföll propositionen (SkU 1984/85:28,rskr. 1984/85:227). Reformen innebär bl.a. följande. Vissa avgifter från tideninnan en verksamhet utvecklats till rörelse skall få dras av i efterhand.Vidare skall kulturarbetare och andra rörelseidkare få göra avdrag i vissa fallför arbetslokal i den egna bostaden. Inkomst i form av bidrag och sfipendierfrån och konstnärsnämnden skall utgöra A-inkomst.Slutligen förutsätts taxeringen för kulturarbetarna bli mera enhetlig. Kulturutskottetbehandlade i budgetbetänkandet flera motioner, vari föreslogs att en ny utredning om kulturarbetarnas villkor skulle tillsättas. I en av motionerna begärdes att den föreslagna nya utredniiigen skulle pröva även frågan om införandet av ett särskilt inkomstslag för kulturarbetare. Härvid lämnade utskottet bl.a. en relä- KrU 1985/86:18tivt utförlig redovisning för vilka möjligheter som finns då det gäller att fåfram uppgifter om kulturarbetarnas villkor. Utskottet hänvisar till framställningen.Vidare anförde utskottet att möjligheterna för kulturarbetarna att fåsysselsättning inom det egna yrkesområdet är i hög grad beroende av att detfinns en väl fungerande arbets- och uppdragsförmedling för dem. Utskottethänvisade i sammanhanget till arbete. Utskottetanförde också att frågan om införandet av ett särskilt inkomstslag förkulturarbetare ingående prövats av kulturskattekommittén, som redovisat en radskäl som talar mot att kulturarbetarna skulle särbehandlas genom att ettsådant inkomstslag infördes. Vidare hänvisade kulturutskottet bl.a. till attskatteutskottet uttalat att kulturarbetarnas speciella situation bör lösas påannat sätt än genom införandet av ett särskilt inkomstslag eller ett särskiltrörelsebegrepp för kulturarbetare. Kulturutskottetanser att det inte finns anledning anta att en förnyad utredning av frågan omett särskilt inkomstslag för kulturarbetare skulle leda till en annan slutsatsän den vartill kulturskattekommittén kommit. Utskottet anser också att deförändringar av skattereglerna för bl.a. kulturarbetarna som genomförs pågrundval av förslagen i proposition 1984/85:93 bör vara i kraft innan enny, omfattande utredning om skatteförhållandena för dessa grupper övervägs. Sammanfattningsvisanser utskottet att en ny utredning, som skulle avse kulturarbetarnasekonomiska och sociala villkor, inte är den väg som bör väljas för attåstadkomma förbättringar av kulturarbetarnas villkor i angivna hänseende. Enrad förbättringar har genomförts . Densamhällsekonomiska situationen begränsar möjligheterna attväsentligt öka insatserna för kulturarbetarna. Detta fär dock inte hindrastatsmakterna, kommunerna och landstingen att direkt och indirekt görafortsatta insatser för att kulturarbetarna skall få möjlighet alt leva ochskapa under drägliga villkor, något som gagnar hela samhället. Självfallet ärdet inte minst i ett läge då resurserna är särskilt knappa av vikt att dessasätts in för åtgärder som är särskilt angelägna. För statsmakternas del är detav stor betydelse att och andra berörda myndigheter och organ näraföljer utvecklingen inom sitt kompetensområde och föreslår de åtgärder sombedöms nödvändiga. Det får därefter ankomma pä regeringen och riksdag att taställning till förslagen och därvid göra erforderliga prioriteringar i fråga omanvändningen av tillgängliga reformmedel. Imotion Kr313 (fp) framställs ett yrkande som är likartat med yrkandet i en avde motioner som väcktes , och för vars behandling i utskottet ovanredovisats. Motionärerna vill således att en ny utredning skall tillsättas meduppgift att förutsättningslöst utreda kulturarbetarnas situation. Iutredningsuppdraget bör ingå att frågan öm särskilt inkomstslag förkulturarbetare skall prövas noga. LItskottetanser att det inte finns anledning att nu inta en annan ståndpunkt i den häraktuella frågan än vad utskottet och gjorde . Utskottetvill som komplettering till den ovan nämnda redovisningen erinra om attregeringen - på grundval av förslag av - lagt fram ettförslag om att de nuvarande kulturarbetssektionerna KrU 1985/86:18 på vissaarbetsförmedlingar skall omvandlas till kulturarbetsförmedlingar inomlänsarbetsnämnderna och ges en starkare ställning inom arbetsmarknadsverketsorganisation (prop. 1985/86:138). Utskottet vill vidare hänvisa till att detännu är för tidigt att dra några slutsatser av effekterna av de beslut påskatteområdet som fattades ; de nya reglerna tillämpas första gångenvid årets taxering (se även SkU 1985/86:35). Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet mofion Kr313. till hänvisad motion, K405 (c), yrkas att riksdagenskall besluta om att förbud mot narkotikapropaganda införs i narkotikastrafflagen.Med hänvisning till motiveringen i nämnda motion yrkas i motion Kr227 (c) delsatt beslutar uttala sig för att och andramedieövervakande organ även får till uppgift att stoppa narkotikapropaganda(yrkande 1), dels att beslutar uttala sig för att statens kulturrådej får ge kulturstöd till narkofikapropagerande popgrupper (yrkande 2). Utanatt gå in pä någon bedömning av yrkandet i motion K405 vill utskottet framhållaatt ett bifall till detta skulle tillgodose även yrkandet beträffande statensbiografbyrå. Enligt biografförordningen får nämligen biografbyrån vägragodkänna film eller del av film, om biografbyrån finner förevisandet däravuppenbarligen strida mot allmän lag. Härfinns också skäl nämna att i biografförordningen stadgas, att biografbyråninte får godkänna film eller del av film, vars förevisande på grund av detsätt, varpå händelserna skildras, och det sammanhang vari de förekommer kanverka förråande eller skadligt upphetsande eller förleda till brott. Vidarestadgas att film eller del av film inte får godkännas till förevisning för barnunder , i den mån den kan vålla barn i sådan ålder psykisk skada(beträffande godkännande för vissa åldersgrupper: se 3 § 2 mom.biografförordningen). Medanledning av den till kulturutskottet hänvisade motionen har utskottet funnitskäl att inhämta närmare information från biografbyrån om byråns praxis i frågaom filmer, som innehåller inslag som avser narkotikabruk. hävdat att - eftersom själva konsumtionen av narkotika inte ärstraffbelagd (se närmare om rättsläget i JuU 1984/ 85:26) - det står i mindregod överensstämmelse med biografförordningen att förbjuda film eller del däravunder hänvisning till att den kan förleda till brott. Biografbyrånmenar sammanfattningsvis att det kan betecknas som i lagens mening"psykiskt skadligt" för barn och ungdom att se . filmermed glorifierande narkotikainslag men att man bör fortsätta att vara mycketåterhållsam med att ingripa mot motsvarande inslag i filmer för vuxen publik. Utskottetkonstaterar att biografförordningen ger biografbyrån vissa möjligheter att ingripa mot narkotikainslag i filmer. Sädana ingripanden har också skett. Underde två har biografbyrån gjort två ingrepp mot scener KrU1985/86:18 med narkofika i filmer. Den ena var den barnförbjudna GET CRAZY, därdet förekom vad som bedömdes som ett rent reklaminslag för haschrök-ning, somdessutom var tämligen fristående i filmen och inte hade någon egentliganknytning till historien i övrigt, vilket också bidrog till dess karaktär avren reklam. Det andra var i filmen som gjordes tillåten från11 år sedan ett antal inslag utgått, bl.a. sådana som skildrade haschrökning. Utskottetvill i anslutning till de sålunda redovisade uppgifterna från biografbyrånerinra om att den utredningsman som skall utreda våldsskildringar i rörligabilder också bör behandla vissa frågor rörande barncensuren (dir. 1985:29). Iutredningsdirektiven anförs att kriterierna för bedömningen då det gällerbarncensuren bör vara desamma som , dvs. att filmer ochvideogram inte får godkännas för visning för barn under viss ålder om de kanvålla barn i denna åldersgmpp psykisk skada. I sammanhanget erinras om attyttrandefrihetsutredningen förordat en ny åldersgräns vid 18 år.Utredningsarbetet bör vara avslutat före utgången av . Utskottet villhär också hänvisa till JO:s ämbetsberättelse 1983/84, vilken innehållerredovisning för ett ärende om censur av film som skildrade narkotikamissbruk(s. 323). Radionämndenäger granska inslag i radio och TV endast i efterhand. Utskottet har likvälfunnit det vara av intresse att informera sig om nämndens praxis då det gällerprogram med "narkotikainslag" och har därför under hand inhämtatupplysningar även från denna nämnd. Iavtalen mellan staten och programföretagen inom finnsen bestämmelse (8 § i lokalradioavtalet och 9 § i de tre övriga) som åläggerföretagen att bedriva programverksamheten med beaktande av radions ochtelevisionens centrala ställning i samhället. Härmed åsyftas att hänsyn skalltas till mediets genomslagskraft. Av förarbetena (prop. 1977/78:91 s. 195) ochnämndens praxis framgåratt innebörden härav är, att programföretagen skalliaktta varsamhet vid speglingen av bl.a. bruket av narkotika. Nämnden harexempelvis "fällt" programföretag därför att narkotikaförhärligandesånginslag sänts utan kommentar. Däremot har motsvarande inslag godtagits om deförekommit i ett sammanhang där narkotikabudskapet kritiskt kommenterats ellerdebatterats. Diskussionsprogram och rena reportage om narkotikafrågan hargodtagits. Inslag i filmer och underhållningsprogram har godtagits underförutsättning att narkotikabruket inte förhärligats. Denlämnade redovisningen visar enligt utskottets mening, att biografbyrån ochradionämnden har instrument som gör det möjligt att ingripa mot glorifierandeframställningar av narkotikamissbruk. Härtill kommer att reglerna förbarncénsuren är föremål för översyn. Dädet gäller den fördelning av bidrag till fria musikgrupper som statenskulturråd ansvarar för finns skäl erinra om att bidragsgivningen bör särskiltinriktas mot sådana ensembler och grupper, vilkas verksamhet kan bedömas varaav stort konstnärligt eller kulturpolitiskt värde. Fördelningen av bidrag skerefter beredning i en referensgrupp som består av företrädare för olikadelar av musiklivet, t.ex. utövare, arrangörer, tonsättare och KrU1985/86:18 musikskribenter. Utskottet avstyrker med hänvisning till det anfördamotion Kr227. 1. beträffande uttalande om riktlinjer förkulturpolitiken att avslår motion 1985/86: Kr265 yrkande 1, 2. beträffande främjande av den svenska nationellakulturens utveckling attriksdagen avslår motion 1985/86:Kr207 yrkande I, 3. beträffandeutbildningens betydelse för kulturen att avslår motion 1985/86: Kr265yrkande 2, 4. beträffandeen parlamentarisk beredning för att bl.a. vidareutveckla kulturpolitiken att riksdagenavslår motion 1985/86: Kr268 yrkande 1, 5. beträffande//-ägor som främst avser denverksamhet som sta tens kulturråd bedriver attriksdagen avslår motionerna 1985/86: Kr265 yrkande 7 och 1985/ 86: Kr 268yrkande 2, 6. beträffandeprinciperna för fördelning av kulturstöd att avslår mofion 1985/86:Kr265 yrkande 6, 7. beträffandeövergripande frågor om det statliga stödet till regional kulturverksamhet attriksdagen avslår motionerna 1985/86: Kr268 yrkande 4 och 1985/ 86: Kr270, 8. beträffande främst det statliga stödet tillteater-, dans- och musikinstitutioner i och attriksdagen avslår motionerna 1985/86: Kr271 och 1985/86: Kr272 yrkande 1, 9. beträffande de centrala kulturinstitutionernasansvar för kul turlivet i hela landet attriksdagen avslår motion 1985/86: Kr 268 yrkande 3, 10. beträffande konstskatternas tillgänglighet ihela landet att avslår motion 1985/86: Kr275, 11. beträffande nytt reservationsanslag förregional utveckling att avslår motion 1985/86: Kr268 yrkande 9, attriksdagen avslår motion 1985/86: Kr265 yrkande 8 och motion 1985/86: Kr207yrkande 4, attriksdagen med anledning av motion 1985/86: Kr207 yrkande 2 och motion 1985/86:Kr265 yrkande 9 som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört, 14. beträffandeinriktningen av en nationell kulturfotid attriksdagen avslår mofion 1985/86: Kr207 yrkande 3, . 15. beträffande en utredning omktdturarbetarnas villkor KrU 1985/86:18 att avslår motion 1985/86:Kr313, 16. beträffande vissaåtgärder för motverkande av narkotikamissbruk att avslårmotion 1985/86: Kr227. Utskottetfillstyrker regeringens förslag under punkt (s. 382-384) och hemställer attriksdagen till för /87 anvisar ettförslagsanslag av . Bidrag till kulturverksamhet inom organisationer m.m. Regeringenhar under punkt (s. 384-387) föreslagit att till Bidrag tillkulturverksamhet inom organisationer m.m. för /87 anvisa ettreservationsanslag av . Imotion 1985/86:Kr268 av m.fl. (c) yrkas, såvitt nu är i fråga, 7.att till Bidrag till kulturverksamhet inom organisationer m.m.anvisar ett i förhällande fill regeringens förslag med . förhöjtanslag att användas för utveckling av kultur i boendemiljö i enlighet med vad kulturrådetföreslagit. Imotion 1985/86: Kr269 av m. fl. (c) yrkas, såvitt nu är i fråga, 1. attriksdagen beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om samverkan mellan TV och regionala teatersce ner samt nordiskt programutbyte, 2. att beslutar att somsin mening ge regeringen till känna att . av de medel somanvisas under anslaget skall nyttjas för insatser inom barnkulturområdetenligt de riktlinjer som anges i motionen, 3. att beslutar attunder anslaget anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med 190000kr. förhöjt anslag om , varvid anslaget fill tillförs ytterligare . samt Våra gårdar . Imotion 1985/86: Kr318 av m.fl. (m) yrkas, såvitt nu är i fråga, 1.att till Bidrag till kulturverksamhet inom organisationer m.m. /87 anvisar ett reservationsanslag om , Imotion 1985/86: Kr32l av m.fl. (c, s, m, fp) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om stöd till utvecklingsprojekt inom . utskottet KrU 1985/86:18 Urdetta anslag utgår bidrag dels direkt till organisationer, som bedriver enomfattande kulturverksamhet, dels till för fördelning fillolika kulturprojekt inom organisationslivet m. m. Underhänvisning till projekt i boendemiljö och förslag avmyndigheten om att ett nytt bidrag till studieförbunden skall inrättas för attinifiera projekt med inriktning på lokalt förankrat kulturarbete iboendemiljö, föreslås i motion Kr268 (c) att anslaget räknas upp med 2 milj.kr. i förhållande till regeringens förslag och att motsvarande belopp beräknasför angivna ändamål (yrkande 7). Utskottetvill erinra om att det under anslaget C 4. Bidrag fill studieförbunden m.m.finns en anslagspost Bidrag till uppsökande verksamhet i bostadsområden. Dessamedel kan användas även fill sådana projekt som avser kulturverksamhet istudieförbunden (se bil. 10 s. 178). Utskottet vill också framhålla att frånanslagsposten Bidrag till kulturverksamhet under samma anslag resurser kananvändas till lokalt förankrat kulturarbete i boendemiljö. Medhänvisning till det anförda och till budgetläget avstyrker utskottetmotionsyrkandet. bör enligt motion Kr269 (c) utgä . Detta innebär en uppräkning med . i förhållande tillinnevarande budgetår. Regeringen har räknat upp anslagsposten med 10000 kr.Vidare föreslås i samma yrkande att under en ny anslagspost skall beräknas100000 kr. till lokal-ägande organisation förkonst, musik och teaterverksamhet. Medhänsyn till den restriktivitet som måste iakttas vid budgetprövningenavstyrker utskottet motionsyrkandet (yrkande 3). Utskottet vill i sammanhangeterinra om att uppbär statsbidrag huvudsakligen översocialhuvudtiteln. Enligtmotion Kr318 (m) bör medel inte beräknas för utveckling av kulturverksamhet påarbetsplatserna (yrkande 1 delvis). I budgetpropositionen har föreslagits etti förhållande till innevarande budgetår oförändrat belopp om 2 milj. kr. Mofionärerna anför att förslaget synes vila på det oriktigaantagandet att yrkesarbetande hör fill de kulturellt mest eftersatta gruppernai samhället. Till dessa gmpper hör i stället bl.a. barn, handikappade,hemarbetande, bland dem inte minst invandrare, sjuka, människor påinstitutioner och pensionärer. Dessa gmpper har i allmänhet en sämreunderbyggnad i fråga om skolutbildning och utvecklande kulturkontakter. Attför åratal framåt inteckna en betydande del av reformutrymmet på kulturområdetför kultur på arbetsplatserna kan därför inte accepteras. Härvid hänvisar utskottet till den utförligadiskussion rörande anslagsposten som fördes vid budgetbehandlingen (KrU1984/85:16 s. 24-25). Medlen är avsedda för aktiviteter inom bl.a.främjandeorganisationema. I årets blidgetproposition anförs att en större delav medlen i fortsättningen bör disponeras för lokalt initierade projekt men att det ävenunder nästa budgetår bör utgå stöd till 1985/86:18 insatser. AnslagspostenTill disposition för kulturella ändamål beräknas ibudgetpropositionen till . Ökningen i förhållande till innevarandebudgetår uppgår till . utrednings- ochutvecklingsverksamhet inom barnkulturområdet, för vilken verksamhet medelhitintills anvisats under statens kulturråds anslag. För att ge enmöjlighet att i mer konkreta former arbeta vidare med samverkansprojekt rörandeöverföring av teaterföreställningar till TV har vidare 2.3 milj. kr. beräknats.Återstoden av uppräkningen - . - motsvarar av anslagsposten förinnevarande budgetår. 1motion Kr318 anförs att det ingår i TV-bolagets uppdrag att samarbeta medsvenska teatrar och i lämplig omfattning visa televiserad teater. Det ärprincipiellt felaktigt att en så central uppgift skall kräva extra medel.Motionärerna som också framställer ett yrkande rörande det nya avtalet mellanTV-bolaget och staten, vilket kommer att behandlas i samband med beredningen avproposition 1985/86:99 om verksamhet m.m. - yrkar avslag påregeringsförslaget beträffande medelsanvisningen för att underlätta televiseringav teaterföreställningar. De yrkar därutöver att anslagsposten skall skäras nedmed .