bet · G901SoU12 · 1985-12-31 00:00:00 — Beslut av skyddsombud att arbetetskall avbrytas gäller bara till dess att yrkesinspektionen prövat frågan omarbetets fortsatta bedrivande. Enligt utskottets mening har det i arbetsmiljölagen gjortsen lämplig avgränsning av de situationer då skyddsombud har rätt att avbryta arbetet. Utskottet kan således inte dela motionärernas uppfattning att en ökning av skyddsombudens befogenheter i detta avseende skulle vara en lämplig väg att gå för att komma till rätta med belastningsskadorna, utan avstyrker motionen såvitt här är i fråga (yrkande 3). Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att konkreta bestämmelser om arbetsställningar, arbetsrörelser och fysisk belastning finns i ett antal författningar från arbetarskyddsstyrel sen och att yrkesinspektionen som skall vaka över att gällande föreskrifter iakttas i sista hand har tvångsmedel att tillgå för att åstadkomma förbättring ar av arbetsmiljön. 2 1985/86.12 saml. I niotion 1985/86:So705 av () begärsåtgärder så att en SoU 1985/86:12 försöksverksamhet medrehabiliteringsssamverkan, i enlighet med vad som föreslås i motionen, kaninledas. Motionären tar upp sjukskrivningarna till följd av debelastningsskador som drabbar anställda med tunga, slitsamma och monotonaarbeten, riskfyllda arbetsmoment eller felaktiga arbetsställningar. Enligtmotionären orsakar belastningsskadorna, förutom fysisk smärta och psykiskapåfrestningar, långa sjukskrivningar med utdragen väntan på rehabilitering.Möjligheterna till framgångsrik rehabilitering minskar drastiskt efter bara tremånaders sjukskrivning, heter det i motionen. Ätgärder som leder tillomedelbara rehabiliteringsinsatser är därför av en avgörande betydelse. Imotionen skisseras en modell med rehabiliteringssamverkan därföretagshälsovården utgör länk mellan arbetsplatsen och lätt åtkomligamedicinska rehabiliteringsinsatser. En sådan verksamhet bör finansieras medförsäkringskassans medel eftersom betydande besparingar kan förväntas påsjukersättningssidan, anser motionären. I regeringens proposition 1984/85:89 otn företagshälsovårdoch arbetsait-passning betonades att anpassnings- och rehabiliteringsfrågor ären central uppgift för företagshälsovården. Enligt det nya ersättningssystemför företagshälsovården som gäller fr. o. m. är ett avkraven för statsbidrag att företagshälsovårdsenheten i nödvändig utsträckninghar resurser och kompetens för att ombesörja rehabiliteringsarbete. har skyddskommittéerna ansvar föratt anpassnings- och rehabiliteringsverksamhet bedrivs på arbetsstället (AML 6kap. 9 §). Företagshälsovården är skyddskommitténs opartiska expertorgan i bl.a. dessa frågor. I den ovan nämnda propositionen anfördes att det genom dennära anknytningen mellan skyddskommittén och företagshälsovården borde blilättare att finna former för anpassnings- och rehabiliteringsverksamheten,liksom för kontakterna med externa organ. Målsättningen borde vara attrehabiliteringsarbetet kan påbörjas tidigare än vad som är fallet(prop. s. 61). Enligt propositionen förutsätts också en nära samverkan mellannu nämnda organ samt arbetsförmedlingen och (s. 63-69). (dir. 1985:13) har bl. a. iuppdrag att undersöka om det går att ytterligare samordna rehabiliteringsinsatsernasamt att överväga förändringar i sjukförsäkringens regler för att åstadkomma enmer aktiv och rehabiliteringsinriktad försäkring. Utredningens förslag skallredovisas senast . pågår försöksverksamhet med rehabiliteringoch utarbetande av en metodik för att successivt återföra sjukskrivna tillarbetet. Försöksverksamheten omfattar vissa avgränsade grupper i tre län. I tvåav länen. och , bedrivs försöken i nära samarbete medföretagshälsovården. Försöken pågår till utgången av och resultatenföljs av rehabiliteringsutredningen. Utskottet delar motionärens uppfattning att det ärangeläget att åtgärder vidtas för att underlättarehabiliteringen av den som drabbas av arbetsskada. Mot bakgrund av den ovan lämnade redovisningen, särskiltvad gäller den försöksverksamhet med rehabiliteringssamverkan som redan kommit till 18 stånd,anser utskottet emellertid inte att någon åtgärd är påkallad från SoU1985/86:12 sida med anledning av motion 1985/86:So705 (s). Motion 1985/86:So716 (c) tar sikte på de belastningsskadorsom drabbar kvinnor i tunga arbeten. I motionen begärs åtgärder för attkartlägga kvinnors arbetsmiljö inom olika tunga arbeten (yrkande 1). En sådankartläggning skulle innebära att nya redskap och hjälpmedel aktualiserades, attforskningen kunde gå vidare och först och främst att kvinnornas hälsosituationoch arbetsmiljö förbättrades. En sammanställning av hälsorisker i olika yrken har tagitsfram av , , och redovisas i den publicerademiljöstatistiska . För kvinnornas del harmålnings- och lackeringsarbete, verkstads- och byggnadsmetallarbete, järnbruksarbeteoch livsmedelsarbete de flesta arbetssjukdomarna rapporterade.Belastningssjukdomarna utgör den dominerande gruppen i arbetsskadestatistiken.I stort sett samma yrkesgrupper dominerar bland dem med flest antalförtidspensioneringar. Förtidspensioneringsfrekvensen är närmare tio gånger såhög i de mest drabbade yrkena jämfört med i de minst drabbade. Långvarigasjukdomar drabbar mest yrkesgrupper med grafiskt arbete, träarbete, övrigttillverkningsarbete, elektroarbete och verkstads- och byggnadsmetallarbete. Sammanfattningsvis är enligt statistiken hälsoriskerna förkvinnor störst i tungt och smutsigt kroppsarbete. Inom arbetarskyddsstyrelsen pågår ett flertal projektavseende kvinnors arbetsmiljö, bl. a. inom olika tunga arbeten. Som exempelhärpå kan nämnas följande. Ett projekt avser anpassning till tunga lyft ochbärarbete. I projektet genomförs laboratoriestudier över lyftarbete i sidledoch fältstudier av tunga lyft och fysisk belastning under arbete pä varulageroch inom långvården. I ett annat projekt studeras belastningsbesvär frånskuldra/nacke inom elektronikindustrin där sådana besvär är mycket vanliga.Arbetet är precisionskrävande och innebär långvariga statiska belastningar.Framför allt kvinnor är sysselsatta i sådant arbete. Vidare kartlägger mannäck- och skulderbesvär hos kvinnliga montörer av bensinmotorer. Detta arbeteanses karaktärisera en i förhållande till de anställdas fysiska kapacitet storbelastning på skuldror och armar samt ett högt uppdrivet tempo. Detta projektgenomförs i samarbete med bl. a. företagshälsovården vid . Iytterligare ett annat projekt kartläggs huruvida skiftarbete inom stålindustrinkan medföra fertilitetsstörningar, dvs. påverka graviditeter, aborter ochförlossning. Ett flertal forskningsprojekt avseende kvinnor inom tungaarbeten pågår således. Mot denna bakgrund anser utskottet inte att motion1985/86:716 (c) påkallar någon åtgärd av såvitt nu är i fråga(yrkande 1). verksamhet m. m. I motionI985/86:So701 av () och () jo föreslåsatt en utredning tillsätts för att se över arbetsmiljölagen och arbetsmiljöförordningen.Enligt motionärerna bör en kommande reforme- SoU 1985/86:12 ring avarbetsmiljölagstiftningen bl. a. ta sikte på att göra det möjligt för detregionala skyddsombudet att besöka alla arbetsställen inom sitt branschområde,även sådana som har skyddskommitté. Vidare bör regler utformas så attarbetstagarna alltid är garanterade lön då skyddsombud stoppar ett arbete. Enkommande utredning bör också se över skyddsombudens rätt till information, deanställdas rätt till information på betald arbetstid, sanktionsbestämmelsernai arbetsmiljölagen (AML) samt anmälningsskyldigheten vid ianspråktagande avarbetslokal. kan ge en fackförening eller motsvarandetillstånd att utse skyddsombud utanför kretsen av arbetstagare på ett visstarbetsställe. Enligt 6 kap. 2 § tredje stycket AML får yrkesinspektionen getillstånd för sådant regionalt skyddsombud om det inte tillsatts skyddskommittépå arbetsstället samt om förhållandena påkallar det. Eftersom skyddskommittéskall finnas på varje arbetsställe med minst femtio regelbundet sysselsattaarbetstagare (6 kap. 8 § AML) tillsätts regionalt skyddsombud i praktikenendast vid mindre arbetsställen. Huvuduppgiften för de regionala skyddsombudenär att aktivera det lokala skyddsarbetet pä arbetsställena för att på så såttmedverka till uppbyggnaden av en lokal skyddsorganisation. När det gäller konsekvenserna i lönehänseende avskyddsombuds åtgärd att avbryta arbete enligt 6 kap. 7 § AML utgår lagensreglering från principen att lönefrågorna är avtals- och förhandlingsfrågoröver vilka arbetsmarknadens parter förfogar i första hand. I förarbetena tilllagen uttalade departementschefen som sin uppfattning att det måste vara enrimlig princip att full ersättning skall utgå när arbete med fog avbryts (prop.1976/77:149 s. 339). Skyddsombuden har en omfattande informationsrätt enligtarbetsmiljölagen (6 kap. 4 och 6 §§ AML). Särskilda regler om tystnadsplikt i7 kap. 13 § AML och i sekretesslagen skapar förutsättningar härför. Hithörandefrågor ses över i utredttingen (A 1985:02) för översyn avbestämmelserna om sekretess och tystnadsplikt på arbetsmiljöområdet (dir.1985:32). Enligt utvecklingsavtalet ommedbestämmande mellan SAF, LO och PTK har arbetstagarna rätt till fackliginformation på betald arbetstid, (10 §). En motsvarandebestämmelse finns i medbestämmandeavtalet på det statliga området, MBA-S, 37§. Arbetsmiljöfrågorna är inte avskilda från övriga fackliga frågor. Vad somgäller för information i fackliga frågor anses därför även gälla arbetsmiljöinformation. har antagit regeringens förslag att enny ekonomisk sanktion, företagsbot, införs i 36 kap. om ensärskild rättsverkan av brott. Företagsbot skall kunna åläggas näringsidkare;även juridiska personer, för brott i utövningen av näringsverksamhet ombrottsligheten har inneburit ett grovt åsidosättande av de särskildaskyldigheter som är förenade med verksamheten eller annars är av allvarligtslag. Företagsbot, som skall fastställas till lägst . och högst 3milj. kr., skall kunna tillämpas bl. a. vid brott på arbetsmiljöområdet (prop.1985/86:23, JuU 13). Frågan om en översyn av sanktionssystemet vid arbetsolycksfalltill följd av brister i arbetsmiljön är, enligt vad utskottet erfar, föremål för överväganden 20 Bestämmelser om att arbetsgivare skall göra anmälan tillyrkesinspektio- SoU 1985/86:12 nen när arbetslokal eller personalrum skall tasi bruk för stadigvarande användning i verksamhet där arbetsmiljölagen ärtillämplig finns i 1 § arbetsmiljöförordningen (1977:1166). Motionärerna villatt den inflyttande alltid skall vara skyldig att göra anmälan tillyrkesinspektionen så att denna effektivt får kännedom om resp. företag. Inom arbetarskyddsverket pågår uppbyggnaden av ettdatoriserat arbetsställeregister (/SARA-systemet) som avses bli uppdateratgenom ett förbättrat centralt företagsregister (CFR) benämnt . (Enutförligare redogörelse för arbetarskyddsverkets datorstöd lämnades iutskottets betänkande SoU 1984/85:16 s. När den föreslagna datoriseringengenomförts torde yrkesinspektionens tillgång till uppgifter om nystartade företagförbättras avsevårt utan förändringar i anmälningsskyldigheten. Utskottet avstyrkte ett motionsyrkande (vpk) omutvärdering av arbetsmiljölagen (SoU 1984/85:16 s. 19 f.). Utskottet ansåg attdet inte framkommit något som skulle motivera en översyn av lagen på det sättsom begärts, vilket inte hindrade att specifika frågor kunde behöva övervägassärskilt. Utskottet erinrade härvid bl. a. om asbestkommissionens uppgift. Utskottet anser även nu att det saknas anledning att seöver arbetsmiljölagstiftningen i dess helhet på det sätt som begärs i den nuaktuella motionen. Utskottet vill erinra om de ovan redovisadeutredningarna som pågår eller övervägs vad avser specifika delar avarbetsmiljöregleringen. Motion 1985/86:So701 (s) avstyrks alltså. Facklig moritet i arbetarskyddsverkets styrelse och iyrkesinspektionsnämnderna I motion 1985/86:So703 av m.fl. (vpk)föreslås att de fackliga representanterna får majoritet i såvälarbetarskyddsverkets styrelse som yrkesinspektionsnämnderna. Motsvarande yrkanden har avslagits av efterförslag av utskottet ett flertal gånger tidigare, (se SoU1984/85:13 och SoU 1984/85:16). Utskottet har bl. a. understrukit vikten av att destatliga tillsynsmyndigheterna på detta område inte konstrueras sompartsorgan. Om detta blev fallet skulle enligt utskottet förutsättningarna förtillsynsverksamheten allvarligt försämras, vilket i sista hand skulle skadasåväl det allmännas som arbetstagarnas och arbetsgivarnas intresse. Utskottet har inte ändrat sin inställning i frågan ochavstyrker därför motionen. I två motioner tas upp frågan om lokaliseringen av lokal-eller distriktskontor för yrkesinspektionen i . I motion 1985/86:So706 av () och EvertHedberg (s) vill motionärerna ha ett riksdagsuttalande om att ett lokalkontor inrättas i när resurserna så medger. I motion 1985/86:So707 av 21 3 1985/86. (s, m, fp) hemställs att skall begära att ett SoU1985/86:12 distriktskontor eller lokalkontor för yrkesinspektionen lokaliserastill . omfattar län samt . Idistriktet finns 13 000 arbetsställen. När den kommunalatillsynen avskaffas kommer antalet arbetsställen att utökastill mer än det dubbla. Utredningen med uppdrag att se över yrkesinspektionen ochden kommunala tillsynen, den s. k. , har i sitt betänkandeSamlad tillsyn av arbetsmiljön. Ds A 1985:1, bl. a. prövat ett tidigare förslagom att utöka antalet yrkesinspektionsdistrikt. Utredningen har emellertid, medhänsyn till det kärva statsfinansiella läget, inte funnit skäl att ställa sigbakom tidigare förslag om en i princip länsindelad tillsynsorganisation. Utredningen har också diskuterat möjligheterna att inrättalokalkontor vid yrkesinspektionsdistrikten, bl. a. mot bakgrund av att flerarbetsplatser tillkommer när den kommunala tillsynen avskaffas. Utredningen haransett att inrättande av ett eller flera lokalkontor under vissa förutsättningarkan vara ett effektivt sått att organisera ett distrikt. Enligt utredningensförslag bör det ankomma på arbetarskyddsstyrelsen att efter framställan frånett yrkesinspektionsdistrikt fatta beslut i fråga om inrättande av lokalkontor(betänkandet s. 156). förslag om bl. a. distriktsindelningen ärföremål för överväganden inom och kommer att anmälas förriksdagen i ett senare sammanhang. Utskottet anser att regeringens överväganden med anledningav förslag bör avvaktas. Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet motionerna 1985/86:So706 (s) och 1985/86:So707 (s, m, fp). Inriktningen av yrkesinspektionens arbete 1 motion 1985/86:So712 av () och () hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om inriktningen av arbetsmiljöarbetet (yrkande 3). Enligtmotionärerna bör yrkesinspektionen i hög utsträckning inrikta sitt arbete påde centrala områdena som rör säkerhet, liv och hälsa. Trivselfrågor ochliknande kan lösas i annan ordning. Motionärerna menar att detta också kan sessom en minskning av myndighetsutövningen mot enskilda företag och enkoncentration på väsentligheter. Motioner med liknande innehåll har behandlats tidigare avutskottet, . Utskottet har avstyrkt motionerna bl. a. med hänvisning till att arbetarskyddsstyrelsen, med instämmande av arbetsmarknadsminis tern, vid upprepade tillfällen betonat att i det regionala tillsynsarbetetskall åtgärder mot skaderisker ha prioritet före frågor av komfortkaraktär samt att tillsynsinsatserna skall koncentreras till de områden där de största riskerna finns för arbetsskador (se bl. a. SoU 1984/85:16 s. 5-6). Även den ovan nämnda har i sitt betänkande understrukit att yrkesin spektionens resurser bör ägnas de områden där de gör störst nytta (betänkan- 22 Arbetarskyddsstyrelsen bör genom måluttalanden försäkra sig om SoU1985/86:12 att yrkesinspektionen koncentrerar sig på de mest väsentligaområdena, anför utredningen vidare (s. 111). Utskottet anser det självklart att tillsynsmyndigheternabör prioritera allvarliga risker i arbetsmiljön framför trivselfrågor och liknande.Med hänvisning till den här lämnade redovisningen anser utskottet emellertidinte att det är påkallat med något uttalande av med anledning avmotion 1985/86:So712 (c) (yrkande 3). Vissa ändringar i arbetsmiljölagen Projektorers/konstruktörers arbetsmiljöansvar I motion 1985/86:So708 av m.fl. (s) begärsen översyn av gällande lagstiftning rörande arbetarskyddsansvar i syfte attkomplettera lagstiftningen så att den ålägger projektorer/konstruktörerarbetsmiljöansvar. Många olycksfall och arbetsskador inom byggbranschen kanförhindras genom en framsynt och medveten säkerhetsplanering av arbetet, anförmotionärerna. En förutsättning härför är att man på- ett tidigt stadium ibyggprocessen planerar för en god arbetsmiljö. Planeringen påverkas starkt avprojektorer och konstruktörer. De har emellertid - till skillnad från t. ex.byggherren och entreprenören - inte någon skyldighet att följa arbetsmiljölagenoch arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter. Risken år, enligt motionärerna, attarbetarskyddsaspekterna åsidosätts och att rent ekonomiska överväganden fåravgörande betydelse för besluten på det grundläggande stadiet i byggprocessen. Frågan om arbetarskyddet vid planering avbyggnadsverksamhet behandlades i förarbetena till arbetsmiljölagen (prop.1976/77:149 s. 295-297). hade som ett särskilt skäl motatt införa ett särskilt arbetarskyddsansvar för projektorer framhållit attdetta på ett ofördelaktigt sätt skulle splittra upp byggherres och entreprenörersansvar för arbetsmiljön vid genomförandet av ett projekt. Departementschefenanförde för egen del följande. För egen del vill jag understryka att projektören skallinom uppdragets ram beakta de arbetarskyddsfrågor som kan uppkomma vidprojektets genomförande. Ett sådant ansvar måste normalt anses ligga ibeställningen av en anläggning. Avgörande är här bestämmelserna i avtalet. Gerprojekthandlingarna felaktiga lösningar beträffande arbetarskyddet, kan dettage anledning till befogade anmärkningar från beställarens sida. Det ärsamtidigt viktigt att slå fast att byggherren eller entreprenören har helaansvaret för att projektet sedan blir genomfört på ett sätt som ärtillfredsställande från skyddssynpunkt. Man måste här se till att det i god tidoch i samråd med de anställda sker en planering av byggarbetsplatsenssäkerhetsfrågor. Jag vill tillägga att de tidigare förordade bestämmelsernaom förhandsbe dömning (av anordningar, arbetsprocesser och arbetsmetoder liksom vid planerad användning av farliga ämnen, enligt 3 kap. 12 § och 6 kap. 4 § arbetsmiljölagen, utskottets anm.) torde kunna få stor betydelse även för skyddsförhållandena vid byggarbete. Jag vill också påpeka att i lovsärende, inte minst i det utlåtande från yrkesinspektionen som skall företes i ärendet, kan göras en allmän bedömning av de arbetsmetoder som 23 avseskomma till användning vid arbetets bedrivande. Någon direkt koppling SoU1985/86" 12 till prövning anser jag dock inte böra ske. biföll propositionens förslag såvitt nu är ifråga (SoU 1977/78:1, rskr. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärmycket viktigt att beakta arbetsmiljösynpunkter redan på ett tidigt stadium avplaneringsprocessen för att en god arbetsmiljö skall uppnås. Det äruppenbarligen så att ritningar och konstruktionsförslag beträffande byggnaderoch andra anläggningar påverkar arbetsmiljön både vid utförandet och i denfärdiga anläggningen. När en byggnadsnämnd prövar en ansökan om byggnadslov ärden skyldig att se till att det tillämnade företaget inte strider mot bl. a.arbetsmiljölagen (byggnadsstadgan 56 § 1 mom.). Gäller byggnadslovetarbetslokal eller personalrum skall dessutom inhämta utlåtandefrån yrkesinspektionen om företagets lämplighet från arbetarskyddssynpunkt (55§ 4 mom.). Undersökningar som gjorts och som redovisas i bl. a.YKT-utredningens betänkande Ds A 1985:1 Samlad tillsyn av arbetsmiljön haremellertid visat att yrkesinspektionens granskning av byggnadsritningar i mångafall har begränsad effekt på den totala arbetsmiljön (s. 91). har yrkesinspektionen ibland i alltför hög grad kommit att uppfattasig som ett remissorgan gentemot , där granskningsresultatenunderordnats det formella byggnadslovsförfarandet. I betänkandet föreslåsåtgärder för att komma till rätta härmed. framhåller att detgivetvis är av största vikt att arbetsmiljöfrågorna beaktas på ett så tidigtstadium som möjligt vid planeringen av nya verksamheter. Helst bör bevakningenav arbetsmiljöaspekterna bli ett naturligt inslag i ett projekteringsförfarande(s. 92). Utskottet delar helt denna bedömning. Utskottet vill starktunderstryka vikten av att yrkesinspektionens granskning av byggnadsprojekt inteendast blir.en formalitet utan att arbetsmiljölagens intentioner verkligenbeaktas. På de skäl som anfördes vid arbetsmiljölagens tillkomstkan utskottet emellertid inte biträda motionärernas förslag att ålägga projektoreroch konstruktörer arbetsmiljöansvar. Motion 1985/86:So708 avstyrks således. Detär emellertid angeläget att projektorer m.fl. bibringas en ökad medvetenhet omarbetsmiljökraven. Utbildning i arbetsmiljöfrågor ingår redan i utbildningen påbl. a. de tekniska högskolorna. Den utbildningsdelegation vidarbetarskyddsstyrelsen, som upphört, har dessutom som underlag förfortbildning utgivit Rekommendation angående arbetsmiljöutbildning förkonstruktörer, administratörer m.fl. (1981). Arbetarskyddsfonden har utfärdatsärskilda bidragsnormer som är tillämpliga för denna utbildning. Skyddsförhållandena på arbetsplatser i flerbostadshus m.m. I motion 1985/86:So710 av m.fl. (s) anhållsom förslag till reglering i arbetsmiljölagen av skyddsförhållandena på imotionen angivna arbetsställen. Motionärerna pekar på brister i skyddsarbetetpå arbetsplatser i flerbostadsfastigheter och andra lokaler över vilkaarbetsgivaren inte råder och vilkainte ingår i arbetsställe för'annan verksamhet. I motionen anges SoU1985/86:12 särskilt fastighetsanställda i städentreprenadföretag ochfastighetsservicebolag. Problemet vid tillfälliga arbeten i bostadsfastigheter togsupp i förarbetena till arbetsmiljölagen. Enligt propositionen är det även härarbetsgivaren som. har ansvar för arbetarskyddet. Något särskilt ansvar förägare eller nyttjan-derättshavare av fastighet föreslogs inte iarbetsmiljölagstiftningen, utan hithörande frågor skulle helt regleras ibyggnadslagstiftningen (prop. 1976/ 77:149 s. 392). Byggnadsstadgan (1959:512) innehåller bestämmelser bl. a.om fastighetsägares skyldigheter med avseende på byggnadskonstruktion ochinredning. I syfte att förbättra sophämtningspersonalens arbetsförhållanden harinförts bestämmelser om att till nya byggnader skall höra anordningar sommöjliggör att avfall från byggnaden kan tas om hand och forslas bort på etttillfredsställande sätt (46 § andra stycket 5). Vidare har byggnadsstadgankompletterats med en bestämmelse som gör det möjligt att ställa krav även påbefintlig bebyggelse när det gäller sophämtningspersonalens arbetsförhållanden(82 a § första stycket). I det förslag till ny plan- och bygglag som har lämnatstill i proposition 1985/86:1 har i 3 kap. 5 § bl. a. angivits attbyggnad skall ge möjlighet till en god arbetsmiljö. Därmed avses bl. a. attbyggnader skall vara så utformade och försedda med sådana anordningar att demedger god arbetsmiljö för arbetstagare som utför regelmässigt förekommandeunderhålls- och servicearbeten i dem. Bestämmelserna i byggnadsstadgan omsophantering föreslås bli överförda till . Utskottet vill i detta sammanhang påpeka att det alltidfinns möjlighet att ingripa mot arbetsgivaren med stöd avarbetsmiljölagstiftningen när brister föreligger i de anställdasarbetsförhållanden. För de arbetsställen som i dessa fall är aktuella kan oftaskyddsarbetet bevakas av regionala skyddsombud. Mot bakgrund av den här lämnaderedovisningen anser utskottet inte att motion 1985/86:So710 påkallar någonåtgärd av . I motion 1985/86:So709 av () ochKarin () hemställs att regeringen ges till känna vad som i motionen anförts rörande ett utvidgat ansvarsområde för delegationen för hybrid-DNA-frågor till att även omfatta mikrobiologi, bioteknik och genteknik. Delegationen för hybrid- DNA-frågor vid arbetarskyddsstyrelsen inrättades .