bet · G901SfU15 · 1985-12-31 00:00:00 — Utskottet framhöll emellertid att det inte finns några särskildamedel inom socialförsäkringssektorn som är avsatta för förtidspensioneringen,utan kostnaderna härför är helt beroende av antalet förtidspensionärer. Det vardärför inte möjligt att överföra medel på det sätt motionärerna begärt.Utskottet som vidhåller sin tidigare uppfattning vill emellertid erinra om attsocialministern tillkallat en utredning med uppgift att göra enöversyn av sjukförsäkringens roll när det gäller förebyggande ochrehabiliterande åtgärder, 1 det sarrrrnanhanget kommer frågor om möjlighetenatt bereda handikappade personer arbete att diskuteras. Med det anfördaavstyrker utskottet bifall till motion Sf283, yrkande 16, begär i motion Sf223 åtgärder för attsäkerställa att rätten till förtidspension inte omprövas enbart av det skäletatt pensionären påbörjar en utbildning, I' 1985/86. I arbetsuppgifter ingår att pröva om enperson som SfU 1985/86:15 uppbär en socialförsäkringsförmån uppfyller villkorenför rätt till förmånen i fråga. Detta innebär bl. a. att kassan ibland tarkontakt med förtidspensionärer för att få uppgifter om förändrathälsotillstånd, ändrade arbetsförhållanden m.m. Det åligger också pensionärenatt hålla kassan underrättad om förhållanden som har betydelse för denfortsatta rätten till pension. Hit hör bl. a. uppgifter om påbörjad utbildning.Enligt vad utskottet erfarit är försäkringskassorna mycket positiva till attden enskilde tar egna initiativ till rehabilitering exempelvis i form avutbildning. Ingen förändring i pensionen görs förrän vederbörande fått prövasig fram och visat att hans arbetsförmåga genomgått en sådan väsentligförbättring att en ändring är befogad. Utskottet anser att den praxis somtillämpas hos försäkringskassorna tillgodoser de önskemål som framförs i motionSf223, och någon åtgärd med anledning av motionen är därför inte påkallad. Enligt bestämmelserna om ersättning i 24 § lagen omkontant arbetsmarknadsstöd reduceras stödet med det belopp som eventuelltutges i form av pension eller livränta. Ersättning som understiger . fördag utbetalas inte. Som tidigare nämnts kan förtidspension bl. a. utbetalastill den som uppburit KAS och fyllt . I motion Sf329 begärElver ett tillkännagivande om behovet av en översyn av lagen om allmän försäkringvad avser reglerna om förtidspension till den som uppburit KAS. Motionärenhävdar att den som av olika skäl fått KAS reducerat i sådan omfattning attersättning inte utgivits av inte ansetts uppfylla kraven förrätt till förtidspension enligt lagen om allmän försäkring. Enligt vad utskottet inhämtat skall den omständigheten attKAS inte utbetalats på grund av samordningsregeln i lagen om kontant arbetsmarknadsstödinte medföra att den försäkrade i motsvarande mån inte anses uppfylla villkorenför rätt till förtidspension av arbetsmarknadsskäl. En översyn av reglerna pådet här området är därför inte påkallad, och utskottet avstyrker sålunda bifalltill motion Sf329. Regeringen avlämnade en proposition(1983/84:73) med förslag till relormering av efterlevandepensioneringen.Propositionen återkallades eftersom en bred parlamentarisk uppslutning kringförslagen ej gick att uppnå. Frågan om en reformering avefterlevandepensioneringen har därefter hänskjutits till pensionsberedningenför ny behandling, I motion 8f285, yrkande 2, av m. fl. begärsett tillkännagivande om att vissa grundkrav måste ställas på ett nytt systemför efterlevandepension. Ett sådant krav är att rättssäkerheten måste tryggasgenom att "intjänad" och registrerad pensionsrätt skall finnas kvaroch aktualiseras när mannen avlider. Ett annat krav är att övergångstiden tillett nytt system skall vara så lång att familjerna får möjlighet att tillöverkomliga kostnader bygga upp ett kompletterande pensionsskydd. Systemetmåste också utformas så att en efterlevande förälder får ekonomisk möjlighetatt ägna sig åt hem och familj så länge detta behövs. Ettlikartat motionskrav avstyrktes av utskottet vid föregående . sitt avriksdagen godkända betänkande SfU 1984/85:15 erinrade utskottet om SfU1985/86:15 att fråganom hur ett nytt system för efterlevandepensioneringen skulle utformaslämnats öppen i direktiven till pensionsberedningen. utgickfrån att beredningen arbetade utifrån målsättningen att åstadkomma ettförslag med bred parlamentarisk förankring och fann mot denna bakgrundinte anledning för att göra något tillkännagivande om Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrkerbifall till mofion 8f285, yrkande 2. Fr. o. m. slopades den dittillsvarandeinkomstprövningen av änkepensionerna. För den som blivit änka före dennafidpunkt infördes i samband härmed vissa övergångsregler. Om maken avlidit föreden skulle hela änkepensionen inkomstprövas. Hade dödsfalletinträffat 30 juni 1959 omlattadeinkomstprövningen två tredjedelar av änkepensionen. Om dödslallet slutligeninträffat 30 juni 1960 skulle en tredjedel avänkepensionen inkomstprövas. och begär i motionSf207 förslag till ändring av de nämnda reglerna så att inkomstprövningenslopas. Motionärerna hävdar att nuvarande regler dels är orättvisa, dels medförett ganska stort merarbete för försäkringskassorna. När utskottet vid föregående avstyrkte bifalltill en motion med motsvarande innehåll (se SfU 1984/85:15) skedde detta medhänvisning till att .såväl pensionskommittén som på sin tidpensionsförsäkringskommjttén utrett frågan och funnit att sociala skäl knappastkunde åberopas för ett slopande av inkomstprövningen eftersom en sådan åtgärdfrämst skulle gynna de änkor som hade andra inkomster vid sidan avänkepensionen. Ändringen skulle däremot inte vara till någon fördel för deänkor som befinner sig i en ekonomiskt svag situafion. Kostnaderna för attslopa inkomstprövningen, som av pensionskommittén beräknades till mer än 10milj. kr., skulle enligt kommittén kunna användas till mer angelägna ändamål.Eftersom kommittén lade fram förslag om en relormering avelterlevandepensioneringen, som bl. innebar att stödet till efterlevandevuxna gavs en mer behovsinriktad utformning, fann den det inte motiverat attsamtidigt föreslå en åtgärd som fick till följd att änkepensioneringen i dessnuvarande form ytterligare framhävdes. Utskottet anslöt sig till dennabedömning och finner nu inte anledning till ett ändrat ståndpunktstagande.Utskottet avstyrker således bifall till mofion Sf207. Handikappersättning utges till försäkrad som fyllt 16 åroch som fått sin funktionsförmåga varaktigt nedsatt i sådanomfattning att han i sin dagliga livsföring behöver mera tidskrävande hjälp avannan eller behöver hjälp av annan för att kunna förvärvsarbeta eller eljestfår vidkännas betydande merutgifter på grund av sitt handikapp.Handikappersättning utges med 65, 50 eller av basbeloppet alltefterhjälpbehovets omfattning och merutgifternas storlek. Handikappersättning utgesalltid till den som ärblind, döv eller gravt hörselskadad om handikappet inträffat före 65 H I motion 51260 av m. fl. begärs förslag omen sådan ändring SfU 1985/86:15 i lagen om allmän försäkring atthandikappersättning kan utges till personer som drabbas av gluten- och/ellerlaktosintolerans. Motionärerna hänvisar till den schabloniserade ersättning somutgår till blinda, döva eller gravt hörselskadade och menar att gluten- ochlaktosintolerans utgör ett livsvarigt handikapp för vilket handikappersättningbör utgå, eftersom sjukdomen medför betydande olägenheter och merutgifter förden som drabbas. Frågan om möjligheten till mer schablonmässiga bedömningarav rätten fill handikappersättning för andra handikappgrupper än blinda, dövaoch gravt hörselskadade har behandlats i en särskild utredning som riksförsäkringsverketutfört på uppdrag av regeringen. I departementspromemorian Merutgifter m.m.inom handikappersättningen (Ds 5 1981:16) förordade enfortsatt individuell prövning av rätten till handikappersättning eftersomförutsättningarna för en schabloniserad ersättning-ett stödbehov av i stortsett likartat slag eller omfattning- sällan eller aldrig var uppfyllda.Utskottet instämmer i bedömning och avstyrker mot dennabakgrund bifall till motion Sf260. och begär i motion Sf273förslag om en ytterligare, lägre, nivå inom handikappersättningen. Motionärernaanser att framför allt psoriatikerna är en diskriminerad grupp urhandikappersättningssynpunkt. Genom att införa ytterligare en lägre grad avhandikappersättning skulle såväl psoriatikerna som vissa andra sjukdomsgrupperfå ökade möjligheter till ersättning. Handikappersättningen är avsedd att ge ett ekonomiskt stödtill den som har stort hjälpbehov eller stora merutgifter till följd av etthandikapp. Det är därför viktigt att ersättningen befinner sig på en sådan nivåatt den utgör ett väsentligt tillskott för att täcka den handikappadeskostnader till följd av sitt handikapp. Införandet av en lägre nivå inomhandikappersättningen kan enligt utskottets uppfattning motverka detta syfte.Utskottet vill emellertid erinra om att på regeringensuppdrag avlämnat en rapport med en kartläggning av detekonomiska stödet till handikappade. I rapporten uttalas behovet av attsamordna och förenkla de olika former av ekonomiskt stöd som kan utges tillhandikappade. Detta skulle enligt rapporten innebära ett bättre utnyttjande avde ekonomiska resurserna lör stöd åt handikappade. Med hänsyn härtill och tillden fortsatta beredningen av rapporten anser utskottet inte att någonriksdagens åtgärd med anledning av motion 8f273 är påkallad. Utbetalning av ersättning enligt lagen om allmänförsäkring En person som är försäkrad enligt lagen om allmänförsäkring äger rätt till ersättning enligt bestämmelserna i nämnda lag. Någonbestämmelse om lägsta nivå för utbetalning av ersättning finns inte. I motion Sf232 begär ett tillkännagivandeom behovet av en lägsta gräns för utbetalning av ersättningen från den allmänna försäkring en. Motionären hävdar att de utbetalda beloppen ibland kan vara så små att de knappast överstiger aviseringskostnaden. Rationalitets- och effektivitets skäl talar för införandet av en lägsta gräns för utbetalning av ersättning. Enligt vad utskottet inhämtat ärdet mindre vanligt att mycket små belopp SfU 1985/86:15 utbetalasfrån den allmänna försäkringen. Enligt förordningen (1982:366) omutbetalning av ersättning Irån de allmänna försäkringskassorna gäller för utbetalningav dagersättning att sådan ersättning skall betalas ut högst var 14:e dagom inte ersättningsperioden tar slut . ärberättigade till pension och vistas utom riket kan besluta omsättet och tiden för utbetalning av ersättning. småmånatliga pensionsbelopp kan samlas ihop och utbetalas vid ett fillfälle. Förnärvarande sker detta delvis med rutiner men förberedelser pågår inomriksförsäkringsverket för att åstadkomma utbetalningar med helt Utskottet anser mot denna bakgrund att det saknas behov avatt införa en lägsta beloppsgräns för utbetalning av ersättning från denallmänna försäkringen och avstyrker bifall till motion Sf232. 1. beträffandeansökan om ålderspension attriksdagen avslår motionerna 1985/86:81201, 1985/86:81231, 1985/ 86:81248 och1985/86:81262, attriksdagen avslår mofionerna 1985/86:51235, 1985/86:81259 och 1985/86:5f297 samtmofion 1985/86:51332 i motsvarande del, 3. beträffandepensionstillskott vid undantagande från ATP attriksdagen dels såvitt avser pensionstillskott vid eget undantagande avslårmotionerna 1985/86:51243 yrkande 2, 1985/86:51316 och 1985/ 86:Sf341 yrkande 1i motsvarande delar dels såvitt avser pensionsfillskott fill änka med bifallfill motion 1985/86:81300 och med anledning av motionerna 1985/86:51243 yrkande2, 1985/86:81316 och 1985/ 86:81341 yrkande 1 i motsvarande delar som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 4. beträffandegiftorätt till A TP-poäng attriksdagen avslår motion 1985/86:8f335 i motsvarande del, 5. beträffande retroaktiv rätt att tillgodoräknasig ATP-år för vård av egna barn m. m. attriksdagen avslår motion 1985/86:81209 och motion 1985/86:81335 i motsvarandedel, 6. beträffande reglerna för reducering av A TPförden som är född och haft undantagande från ATP attriksdagen avslår mofion 1985/86:81246, 7. beträffande överföring avsocialförsäkringsmedel till arbetsmark nadsmyndigheterna attriksdagen avslår motion 1985/86:Sf283, yrkande 16, 8. beträffandeomprövning av förtidspension att avslår motion 1985/86:81223, 9. beträffanderätten till förtidspension för den som uppburit KAS att avslår motion1985/86:81329, attriksdagen avslår motion 1985/86:81285 yrkande 2, 11. beträffande inkomstprövning avänkepension SfU 1985/86:15 att avslårmotion 1985/86:51207, 12. beträffande rätt tillhandikappersättning vid gluten- och/eller laktosintolerans att avslår motion1985/86:51260, 13. beträffande införande av ytterligare en nivåför handikappersätt ning attriksdagen avslår motion 1985/86:51273, 14. beträffande lägsta nivå förutbetalning av ersättning enligt AFL att avslår motion 1985/86:81232, 15. beträffande medelsanvisningen attriksdagen med bifall till propositionen och med avslag på motion 1985/86:Sf341yrkande 2 till Folkpensioner för /87 anvisar ett förslagsanslagav 48 . Bidrag till kommunala bostadstillägg till folkpension Regeringen har under punkt D 3 (s. 61-62) föreslagitriksdagen att till Bidrag till kommunala bostadstillägg till folkpension /87 anvisa ett förslagsanslag av 1 . I propositionen framläggs förslag till ändrade regler förutbetalning av statsbidraget till kommunalt bostadstillägg till folkpension. Det ipropositionen framlagda förslaget är följande. Lag omändring i lagen (1962:392) om hustrutillägg och Härigenom föreskrivs att 16 § lagen(1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension'skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Detbelopp som en kommun skall En kommun skall erlägga/örvm/År avräknas mot det erläggadet belopp som riksförsäk- förskott på kommunalskatt, som ringsverketpreliminärt beräknar som kommunennärmast följande år får kommunenskostnad för kommunala uppbäraenligt 4 § lagen (1965:269) bostadstillägg för månaden. med särskilda bestämmelser om belopp avräknas rnot det förskottpå kommunsoch annan menighets ut- kommunalskatt, som kommunen debiteringav skatt, m.m. med en sammamånadfår uppbäxaenWgt 4'i tolftedelvid varje utbetalningstillfäl- lagen(1965:269) med särskilda be- Avräkning , februari, stämmelserom kommuns och annan mars ochaprU månader får dock ske menighets utdebitering av skatt, med detbelopp som riksförsäkrings- m. m. Om detbelopp som avräknats verketbestämmer på grund av en intemotsvarar kommunens kostnad Om det be- för månaden skall jämkning ske av lopp omavräknats , febru- något av de preliminärt beräknade ari, .marseller april månad inte mot- belopp somskall avräknas inom två ,. ' Lagen omtryckt 1976:1014. Senaste lydelse 1981:1178. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse SfU 1985/86:15 svarar en tolftedel av statsverkets månader efterden månad under vil-fordran hos kommunen, skall en här- ken anledning tilljämkning uppkom, av betingad jämkning ske av det belopp som avräknas / majmånad. skall lämna ,länsstyrelserna och kommunerna uppgift om de belopp som skall avräknas. Denna lag träder i kraft den 1januari 1987. Äldre bestämmelser gäller i fråga om avräkning av kommunernaskostnader för kommunala bostadstill-lägg för . I mofion 1985/86:81234 av m.fl. (s) hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av en översyn av reglerna för bostadsstödet till pensionärer i syfteatt uppnå enhetlighet mellan kommunerna. I motion 1985/86:81249 av m. fl. (s) hemställsatt hos regeringen begär en översyn av statsbidragsbestämmelserna såatt kommunerna får oförändrat statsbidrag vid en rättvisare fördelning. I motion 1985/86:81264 av och () hemställs att som sin mening ger regeringen till kännaatt ersättning som ej utbetalats ej skall ingå i inkomstberäkning som grundarannan förmån. I motion 1985/86:81272 av () hemställsatt beslutar att hos regeringen begära förslag till lagändringsyftande till att pensionsberättigad skall kunna få behålla KBT för att täckasina bostadskostnader. I mofion 1985/86:81275 av m. fl. (s) hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen anförts ombostadskostnaderna för pensionärer och långtidssjuka som bor i egen fastighet. I mofion 1985/86:81287 av och () hemställs att hos regeringen begär att frågan om pensionärersekonomiska möjligheter att bo kvar i egna bostadshus utreds och förslagframläggs. I motion 1985/86:81289 av m. fl. (vpk)hemställs 1. att riksdagenbeslutar att fr.o.m. den undre hyresgränsen (.) vadgäller regler för statsbidrag skall avskaffas och att den övre hyresgränsenskall utgöras av hyreskostnaden för en tvårumslägenhet på orten, 2. att riksdagenbeslutar att fr. o. m. statsbidrag för kommunernas kostnadför kommunaU bostadsfillägg skall utgå , 3. att riksdagenhos regeringen begär förslag som innebär att kostnaden för bostadsstödetpå sikt i sin helhet överförs till staten, ' 4. att beslutar att till budgetpropositionen1986, bilaga 7, D 3. SfU 1985/86:15 Bidrag till kommunala bostadstilläggtill folkpension anvisa ett i förhållande fill regeringens förslag med . Allmänt om kommunala bostadstillägg Kommunalt bostadstillägg (KBT) utges som tilläggsförmåntill den som är mantalsskriven i en kommun och uppbär folkpension i form avålderspension, förtidspension eller änkepension. KBT utges enligt grunder somden enskilda kommunen bestämmer. Det innebär att kommunerna har full frihet attutforma grunder enligt sina egna ekonomiska förutsättningar. Kommunerna får statsbidrag av sinabidragsberättigade kostnader för KBT. Statsbidrag utges under förutsättningatt kommunen täcker av den del av den månatliga bostadskostnaden somöverstiger . men inte.800 kr. för ogift pensionär och . för makar.Hela kostnaden för KBT förskotteras av staten, och kommunerna påförs sin andelav denna påföljande år genom avräkning mot kommunalskattemedel som betalas uttolv gånger . 1 propositionen föreslås att regleringen av statensförskottering av kommunernas KBT-kostnader ändras fr. o. m. den 1 januari 1987.Ändringen innebär att varje månads KBT-utbetalningar avräknas motutbetalningar av kommunalskattemedel samma månad som KBT-utbetalning sker.Detta innebär en engångseffekt i form av stärkt likviditet för staten på ca 3650 milj. kr. innebär det att statsbidraget för såväl föregående årsom innevarande år avräknas och belastar anslaget , vilketmedför en extra belastning av anslaget för /87 med 345 milj. kr.och lör /88 med lika mycket. Utskottet anser det vara mera lämpligt att fördelaengångseffekten på två kalenderår. Detta bör ske genom att lagensikraftträdande flyttas fram till . Därigenom blirengångsindragningen 1 825 milj. kr. och lika mycket lör . Dettainnebär att en justering behöver göras av den anslagsberäkning som gjorts föranslaget D 3. Bidrag till kommunala bostadsfillägg till folkpension /87. Eftersom inga dubbla bidrag behöver betalas ut under dettabudgetår bör anslagsberäkningen justeras ned med 345 milj. kr. till 695 milj.kr. Hela den dubbla bidragsutbetalningen kommer i stället att falla på detkommande /88. Förslaget föranleder en ändring i lagen (1962:392)om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg. Utskottet har ingen annan erinran mot det lagförslag sombifogats propositionen än att ikraftträdandetidpunkten ändras till den 1 juli1987. I motion 81234 av m. fl. begärs etttillkännagivande angående behovet av en översyn av reglerna för bostadsstödet till pensionä rer i syfte att åstadkomma enhetlighet mellan kommunerna. Motionärerna påpekar att pensionärernas levnadsstandard i hög grad påverkas av den nivå som kommunen fastställt för KBT. Skillnaderna mellan kommunerna kan härvid vara mycket stora. Dessa skillnader påtalas också i motion Sf289. yrkande 3,av m. fl. 1 motionen begärs att kostnaderna för KBT SfU1985/86:15 bör överföras på staten i syfte att tillförsäkrapensionärerna lika villkor i boendet. Utskottet är väl medvetet om de skillnader som finns i KBT-grundernamellan olika kommuner. Skillnaderna är emellertid en följd av det kommunalasjälvstyret vars värde i olika sairrmanhang betonat. har i cirkulär till koi7iniunerna lämnat rekommendationer tillutformning av normalgrunder för att åstadkomma en ökad samstämmighet mellankommunerna vad beträffar grunderna för KBT, Enligt vad utskottet erfarit följersocialdepartementet och pensionärsorganisationerna utvecklingen på KBT-området,och jämförande studier av KBT-grunderna i olika kommuner har nyligengenomförts. Socialministern har i en interpellationsdebatt i riksdagenuttalat att hon avser att inom departementet genomföra en översyn avutformningen av KBT bl. a. mot bakgrund av de stora skillnader som finns mellanolika kommuner. Utskottet anser mot denna bakgrund att någon åtgärdmed anledning av motionerna Sf234 och 5f289 yrkande 3 inte är påkallad ochavstyrker därför bifall till rrrotionerna. Reglerna för kommunalt bostadstillägg innebär attbostadstillägget minskas med en tredjedel av den pensionsberättigadesårsinkomst till den del den överstiger . för gift och . Som inkomst räknas därvid inte allmänt barnbidrag, lolkpension,tilläggspension till den del den föranlett minskning av pensionstillskott ellerbarntillägg, vuxenstudiebidrag enligt studiestödslagen eller utbildningsbidragunder arbetsmarknadsutbildning. Vid uppskattning av avkastningen påförmögenhet skall denna höjas av det belopp varmed förmögenhetenöverstiger för gift person . (för makar tillhopa således . )och för annan . Värdet av lastighet som bebos av pensionären skalluppskattas till en fjärdedel av taxeringsvärdet. m. fl. tar i motion Sf275 upp frågan omberäkningen av bostadskostnaden för pensionärer som bor i egen fastighet.Motionärerna begär ett tillkännagivande om att beräkningsgrunderna förinkomstunderlaget för KBT bör ändras så att taxeringsvärdet för fastighetenfår minskad betydelse. Motion 5f287 av och tarockså upp frågan om beräkningen av inkomstunderlag för KBT. Motionärerna anseratt åtgärder bör vidtas för att underlätta för pensionärer att bo kvar i egnabostadshus och begär därför att frågan om pensionärers ekonomiska möjligheteratt bo kvar i egna bostadshus utreds och förslag framläggs. Reglerna för beräkning av avkastning på förmögenhet m. m.då det gäller inkomstberäkning för KBT har tagits upp i en revisionsrapport bostadsfillägg fill folkpension. Regeltillämpning och administration (dnr 1984:433) från . Verket har i rapporten förordat en ökad schablonberäkning av avkastning på förmögenhet. har därefter i ett yttrande över rapporten anfört att man bör ta ett samlat grepp över hela förmögenhets- och inkomstberäkningen för KBT. avdetaljer i regelsystemet för KBT kan annars ge komplikationer som är SfU1985/86:15 svåra att förutse. avser därför att genomföraen översyn av inkomstprövningsreglerna och bestämmelserna för beräkning avskuldräntor. Utskottet anser att det finns anledning att avvakta resultatet avdenna översyn och avstyrker därför bifall till motionerna Sf275 och Sf287. I motion Sf264 begär och att ersättning som inte utbetalats inte skall ingå i inkomstberäkningsom grundar annan förmån. Vid inkomstberäkningen tas nämligen hänsyn fillsådant ATP-belopp som skulle ha utbetalats om pensionären inte haft undantagandefrån ATP. Enligt bestämmelserna i lagen om hustrutillägg ochkommunalt bostads-tilllägg skall som nämnts i inkomstunderlaget för KBT inteinräknas ATP till den del pensionen föranlett minskning av pensionsfillskottenligt lagen om pensionstillskott. Detta innebär för de pensionärer som haftundantagande från ATP att en reducering av KBT endast sker med detpensionsbelopp som skulle ha utbetalats, om undantagande ej gjorts, utöver vadsom motsvarar pensionstillskottet. De pensionärer som haft inkomster somberättigar till ATP utöver pensionstillskottsnivån får också sitt KBT reduceratberoende på ATP:ns storlek. Ett införande av rätt fill KBT för dem, som haftundantagande från ATP i dessa inkomstskikt, skulle innebära att undantagandetgav dem en ekonomisk fördel gentemot övriga pensionärsgrupper.