bet · G901JuU13 · 1985-12-31 00:00:00 — om företagsbot (prop. 1985/86:23 jämte motioner) I detta betänkande tillstyrker utskottet ettregeringsförslag om att det straffrättsliga reaktionssystemet skallkompletteras med en ny ekonomisk sanktion - företagsbot. Företagsbot skallkunna åläggas en näringsidkare när brott har begåtts i näringsverksainheten.Företagsbot skall fastställas till lägst . och högst 3 milj. kr.Sanktionen skall ha en bestraffande funktion och skall inte användas ivinsteliminerande syfte. Utskottet gör ett inskärpande uttalande i fråganhuruvida förväntad vinst av brottsligheten får beaktas när företagsbot skallbestämmas. Lagstiftningen föreslås träda i kraft . 1 en reservation (m, fp, c) avstyrks regeringsförslagetoch efterlyses förnyade överväganden under beaktande av rättssäkerhetens krav. Propositionen m. m. I proposition 1985/86:23 har regeringen() föreslagit att anta genom propositionenframlagda förslag till 1. lag om ändringi , 2. lag om ändringi lagen (1964:163) om införande av . 3. lag om ändringi . 4. lag om ändringi kommunalskattelagen (1928:370). Förslagen har granskats av lagrådet. I fråga om propositionens huvudsakliga innehåll hänvisarutskottet till vad som anförts i det följande under . 1 samband med propositionen behandlar utskottet de medanledning av propositionen väckta motionerna 1985/86:111 av m.fl. (fp), 1985/86:112 av m.fl. (m) och 1985/86:113 avGunilla m.fl. (c). Motionsyrkandena redovisas på s.ll. 1 ärendet har till justitieutskottet avgetts yttrande frånskatteutskottet såvitt gäller lagförslag 4. Yttrandet fogas som bilaga tilldetta betänkande. Under ärendets beredning har till utskottet inkommit enskrivelse från och en från SHIO-Familjeföretagen,, , köpmannaförbundoch Näringslivets delegation för marknadsrätt. De vidpropositionen fogade lagförslagen har följande lydelse. 1 1985/86. 1 Förslag till ' JuU 1985/86:13 Lag omändring i bioUsbalken Härigenom föreskrivs i fråga om drl.s allI kap. 8 S skall ha nedan angivna lydelse, t/c/.v all nuvarande 36 kap. 3 a-5 SS skal! 4-6 S§ och al! nuvarande 36 kap. 6-12 SS skall betecknas 36 kap. 11-17 SS. del.s all nya 36 kap. 5, 14, 15 och 17 SS samt rubrikentill 36 kap. skall ha nedan angivna lydelse, dels att del i baiken skall införas fyra nya paragrafer.36 kap. 7-10 SS. samt närmast före 36 kap. I S och nya 36 kap. 7 och 11 SS nyarubriker av nedan angivna lydelse. Till följd härav kommer 36 kap. alt ha nedanangivna lydelse frun och med den dag då denna lag träder i kraft. Nuvarcinuc lydelse Föreslagen lydelse Förutompåföljd kan brott, enligt Förutom påföljd kan brott, enligt vad därom är stadgat, föranleda vad däioni ar stadgal. ftirverkandeav egendom eller an- förverkandeav e nan särskild räilsverkan, sä ock hoteller atinan särskild rällsver- medföraskyldighet all gälda skade- kan. så ockmedföra skyldighet att 3ti kap. Om förverkande av egendom och om Omförverkande av egendom, föreannan särskild rättsverkan av brott tagsbotoch annan särskild rättsverkan av brott Om f(;rverk(inile IS' Utbyte av brott enligt dennabalk som ej motsvaras av skada för enskild skall förklaras förverkat, om det ejär uppenbart obilligi. Delsamma gäller förlag för broll eller dess varde, omförlaget mottagits och mottagandet ulgor brott enligt denna balk. Egendom som använts såsoinhjälpmedel vid brott enligt denna balk eller som frambragls genom sådant brottmå förklaras förverkad, om det är påkallat till förebyggande av brott ellereljest särskilda skäl föreligga. Delsa;imia gäller egendom vars användandeutgör brott enligt denna balk eller med vilken eljest tagils befattning somutgör sådant brott. 1 ställetför egendomen kan dess värde förklaras förverkat. 3 S-' Förverkande iår även i annatfall än som avses i 2 § beslutas i fråga om 1. föremål, som på grund av sinsärskilda beskaffenhet och omständigheterna i övrigt kan befaras komma tillbrottslig användning. Senaste lydelse l%8: löx Senaste Ivdelse 19h8: l(S5.Senaste lydelse 198.224. 2. andra föremål, som är ägnade attanvändas som vapen vid brott mot liv eller hälsa och som har påträffats underomständigheter som gav anledning att befara att de skulle komma till sådananvändning. Har det till följd av ett brott som är begånget iutövningen av näringsverksamhet uppkommit ekonomiska fördelar förnäringsidkaren, skall värdet därav förklaras förverkat även när det inteföljer av I eller 2 S eller annars är särskilt föreskrivet. Vad som har sagts i första stycket gäller ej, omförverkande är obilligt. Vid bedönmingen av om så är förhållandet skall blandandra omständigheter beaktas om det finns anledning att anta att annanbetalningsskyldighet som svarar mot de ekonomiska fördelarna av brottet kommeratt åläggas näringsidkaren eller annars fullgöras av denne. Kan bevisning om vad som skall förklaras förverkat intealls eller endast med svårighet föras, får värdet uppskattas till ett beloppsom är skäligt med hänsyn till omständigheterna. Tillhörde egendomen vid brottet ej någon av dem som anges i första stycket a)-e). får den ej förklaras förverkad. Särskild rätt till egendom som förklaras förverkad består, om ej även den särskilda rätten förklaras förveikad. Sådan rätt som har vunnits genom utmätning eller betalningssäkring upphör, om egendomen förklaras förverkad, såvida ej av särskild anledning förordnas att rätten skall bestå.' 6 S 1 stället för förverkande äger rätten föreskriva åtgärd till förebyggande av missbruk. Förverkande till följd av brott av egendom eller dessvärde får. om ej annat har föreskrivits, ske hos a) gärningsmanneneller annan som medverkat till brottet, b) den i varsställe gärningsmannen eller annan medverkande var, c) den somgenom brottet beretts eller näringsidkare som avses i 3 a , d) den som efter brottet förvär vat egendomen på grund av gifto rätt, arv eller testamente eller ge nom gåva eller som efter brottet förvärvat egendomen pä annat sätt och därvid haft vetskap om eller skälig anledning till antagande om egendomens samband med brottet. Förverkande till följd av brott av egendom eller dessvärde får, om ej annat har föreskrivits, ske hos a) gärningsmanneneller annan som medverkat till brottet. b) den i varsställe gärningsmannen eller annan medverkande var. c) den somgenom brottet beretts eller näringsidkare som avses i 4 §. d) den som efter brottet förvärvat egendomen pä grund av giftorätt, aiv eller testamente eller genoin gåva eller som efter brottet förvär vat egendomen på annat sätt och därvid haft vetskap om eller skälig anledning till antagande om egen domens sambimd med brottet. " Senaste lydelse avförutvarande 3 a S 1982: 3.5. Senaste lydelse av förutvarande 4 S I982:'335. 1* RiksJdge/i 1985/86. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse JuU 1985/86:13 För brott som har begåtts i utövningenav näringsrerksunihet skall, på yrkande av allmän åklagare, näriiigsiilktwenåläggas företagsbot, om 1. brottsligheten hur inneburit ettgrovt åsidosättande av de särskilja skyldigheter .\om är förenade medverksamheten eller annars är av allvarligt slag och 2. näringsidkareninie har gjort vad som skäligen kunnat krävas för att förebygga brottsligheten. Första stycket gäller inte, om brottsligheten varit riktadmal näringsidkaren eller om de! annars skulle vara uppenbart obilligi attålägga förelagsbot. Företagsbot skall fastställas til!lägst och högst tre miljt>ner kronor. När storleken av företagsbot bestäms,skall särskild hänsyn tas till brottslighetens art, omfattning och förhållandetill näringsverksamheten. Företagsbot får efterges ellersättas lägre än vad som bort ske med tillämpning av 9 §, 1. ompåföljd för brottet ådöms näringsidkaren eller företrädare för denne. 2. ombrottet medför annan betalningsskyldighet eller särskild rättsverkan förnäringsidkaren eller 3. om detannars är påkallat av särskilda skäl. 11 S*" Vad i lag eller författning ärföreskrivet om särskild rättsverkan av att någon dömes till straff skall gällaäven då annan påföljd som omförmäles i I kap. 3 S ädömes. * Senaste lydelse av förutvarande 6 § 1981: 211. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse JuU 1985/86:13 Vid tillämpningen av första stycketskall villkorlig dom och skyddstillsyn samt. om ej i domen annorlundaförordnas, överlämnande till särskild vård anses lika med fängelse. Därvidskall, om så förordnas, skyddstillsyn och överlämnande til! särskild vård ansesmotsvara fängelse i minst se,x månader. Förutsattes för förverkande avegendom eller annan särskild rättsverkan, som kan följa å brott, alt nägondömts till påföljd, må rätten, om påföljd för brottet eftergives, i den månomständigheterna föranleda därtill förordna, att sådan rättsverkan skallinträda. Har brott begåtts av någon som ejfyllt eller som handlat under inflytande av sinnessjukdom, sinnesslöheteller annan själslig abnormitet av så djupgående natur, art den måste ansesjäinställd med sinnessjukdom, må rätten förordna om förverkande av egendomeller om annan särskild rättsverkan, som kan följa å brottet, allenast om och iden män det med hänsyn till hans sinnesart, gärningens beskaffenhet ochomständigheterna i övrigt kan anses skäligt. Kan på grund av den brottsliges Kan på grund av den brottsliges död eller av annan orsak påföljd ej dödeller av annan orsak påföljd ej längre ådömas, må egendom förkla- längreådömas,,//c egendom förkla ras förverkad på grund av brottet rasförverkad eller företagsbot eller åtgärd föreskrivas till förebyg- åläggaspå grund av brottet eller gande av missbruk, endast om åtgärdföreskrivas till förebyggande stämning i mål därom delgivits av missbruk,endast om stämning i från det brottet be- mål däromdelgivits gicks. Talan må i sådant fall väckas fråndet brottet begicks. Talan/«/ i av åklagare endast om det finnes sådant fallväckas av åklagare en- påkallat ur allmän synpunkt. dast om det/// påkallat ur allmän I fall som sagts skall vad i 35 kap. 3 § stadgas äga motsvarande tillämpning. Beslut om förverkande eller åt- Beslut om förverkande eller om gärd tillförebyggande av missbruk åtgärd till förebyggande av miss förfaller, i den mån verkställighet ej bruk eller om förelagsbot förfaller, skett frän det beslutet i den mån verkställighet ej skett vann laga kraft. från det beslutet vann Är i lag eller författningföreskrivet att förklaring skall meddelas om förverkande eller annan sådansärskild rättsverkan av brott, må detta likväl underlåtas, om denna rättsverkanär uppenbart obillig. ' Senaste lydelse av förutvarande 9 § 1968: 16.. "Senaste lydelse av förutvarande 10 S 1968: 165. '' Senaste lydelse avförutvarande 11 § 1968: 165. Nuvarande,lydelse Föreslagen lydelse ' JuU 1985/86:13 17 S'" Förverkad egendom tillfaller kro- Förverkad egendom och före- om ejannat är föreskrivet. lagshui tillfaller stålen, om ejannat Denna lag träder i kraft den Ijanuari 1986. Bestämmelserna i 7- 10 SS fäller inte i fråga om brott sorn harbegåtts före ikraftträdandet. Lag om ändring i lagen (1964: 163) om införande avbrottsbalken Härigenom föreskrivs att 12 S lagen(1964: 163) om införande av skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse För brott som begåtts före den tjanuari 1965 må, även om hinder ej möter till följd av vad i 35 kap.brottsbalken sägs, påföljd ej ådömas. om straff skulle vara att anse somförfallet vid bedömning efter lag som gällde då brottet begicks. Vad i 36 kap. 10 § stadgas skall ägamotsvarande tillämpning beträffande beslut, som meddelats angående förverkandeeller annan åtgärd enligt 2 kap. 16 eller 17 § strafflagen. Denna lag träder i kraft den . ' Senaste lydelse av förutvarande 12 S 1968: 165. Lag om ändring i Härigenom föreskrivs att I kap. 3S, 2 kap. 4 S, 26 kap. I S och 48 kap. 5 S skall ha nedanangivna lydelse. En tingslätt är i tvistemål domförmed tre lagfarna domare. Flera än fyra lagfarna domare får inte sitta i rätten. I brottmål skall tingsrätten bestå av en lagfaren domareoch tre nämndemän. 1 mål om åtal för brott, för vilket inte är stadgatlindrigare straffan fängelse , skall rätten dock bestå av en lagfarendomare och fem nämndemän. Om det behövs med hänsyn till målets ontfattningeller nägon annan särskild omständighet, får ytterligare en nämndeman utövervad som följer av första eller andra meningen sitta i rätten. Kan huvudförhandlingen i ett brottmål beräknas kräva , får två lagfarna domare sitta i rätten förutom nämndemännen. Om det inträffar förfall blandnämndemännen sedan huvudförhandlingen har påbörjats, är rätten domför med enlagfaren domare och två näinnde-män eller, i mål som avses i andra stycketandra meningen, med en lagfaren domare och fyra nämndemän. Tingsrätt är domför med en lagfaren domare när mål avgörs utan huvudförhandling, vid annan handläggning som inte sker vid huvudförhandlingeller vid syn på stället, vid sådan huvudförhandling i tvistemål som hålls iförenklad form och vid annan huvudförhandling i tvistemål, när det ärtillräckligt med hänsyn till målets beskaffenhet att målet avgörs av en endadomare och parterna samtycker till det, vid huvudförhandling och syn på stället i mål om brott förvilket inte är stadgat svårare straff än böter eller fängelse i högst sexmånader, under förutsättning att det inte finns anledning att döma till annanpåföljd än böter. Tingsrätt är domför med en lagfaren domare när mål avgörs utan huvudförhandling, vid annan handläggning som inte sker vid huvudförhandlingeller vid syn på stället, vid sådan huvudförhandling i tvistemål som hålls iförenklad form och vid annan huvudförhandling i tvistemål, när det ärtillräckligt med hänsyn till målels beskaffenhet all målet avgörs av en endadomare och parterna sainlycker till det, vid huvudförhandling och syn på stället i mål om brott förvilket inie är stadgat svårare straff än böter eller fängelse i högst sexmånader, under förutsättning att det inte finns anledning att döma till annanpåföljd än böter och del i n.ålet inte är fråga om företagsbot. ' Senaste lydelse 1984: 131. 1*' 1985/86. Hovrält är domför med tre lagfarna domare. 1 mål soinöverklagats från tingsrättskall dock minst fyra lagfarna domare delta i hovrätten, om tingsrättenbestått av tre eller liera lagfarna domare. Flera än fem lagfarna domare fårinte delta i hovrätten. 1 brottmål gäller, i stället för bestämmelserna i första stycket, alt hovrätten är domför med tre lagfarna domare och två nämndemän. Flera än fyra lagfarna domare och tre nämndemän får inte delta. Förekommer ej anledning att döma till svårare straffan böter, är hovrätten dock domför även med den sammansättning som anges i första stycket. Detsamma gäller vid handläggning som ej sker vid huvudförhandling. 1 brottmål gäller, i stället för be-stänmielserna i förstastycket, att hovrätten är doiriför med tre lagfarna domare och två nänmdemän.Flera än fyia lagfarna domare och tre nämndemän får inte delta. Förekommer ejanledning att döma till svårare straff än böter och är del i målet inte frågaom förelagsbol, är hovrätten dock domför även med den sammansättning som angesi första stycket. Detsamma gäller vid handläggning som ej sker vid hu- Vid beslut om avskrivning av mål efter återkallelse ärhovrätten doinför med en lagfaren domare. Regeringen bestämmer i vilken omfattning åtgärd, som avserendast beredandet av ett mål. får vidtas av en lagfaren domare i hovrätteneller av en annan tjänsteman vid denna. Är någon skäligen misstänkt för brott och kan det skäligenbefaras, att han genom att avvika eller genom att undanskaffa egendom ellerannorledes undandrager sig att betala böter, värdet av förverkad egendom ellerannan ersättning till det allmänna eller skadestånd eller annan ersättning tillmålsägande, som kan antagas komma att på grund av brottet ådömas honom, fårförordnas om kvarstad på så mycket av hans egendom att fordringen kan antasbli täckt vid utmätning. Är någon skäligen misstänkt för brott och kan det skäligenbefaras, att han genom att avvika eller genom att undanskaffa egendom ellerannorledes undandrager sig att betala böter, värdet av förverkad egendom,företagsbot eller annan ersättning till det allmänna eller skadestånd ellerannan ersättning till målsägande, som kan antagas komma att på grund av brottetådömas honom, får förordnas om kvarstad på så mycket av hans egendom attfordringen kan antas bli täckt vid utmätning. - Senaste lydelse 1984; 131. ' Senaste lydelse 1981:828. Strafföreläggande får icke utfärdas, om förutsättningar för allmänt åtal ej föreligga, om i föreläggandet ej upptagas alla brott av denmisstänkte, vilka enligt åklagarens fclskap föreligga till bedömning, om målsägande förklarat, att han ämnar föra talan omenskilt anspråk i anledning av brottet, eller begärt, att åtal skall väckas. 1 fråga om villkor för användningav strafföreläggande i militärt brottmål gälla särskilda bestämmelser. ar inte utfär-för allmänt om förutsättninga åtal Inre föreligger. om i föreläggandet inte tas upp alla brott av denmisstänkte, vilka enligt åklagarens vetskap /();-('//,i,'i,'e/' till bedömning. om inålsägande förklarat, att han ämnar föra talan omenskilt anspråk i anledning av brottet, eller begärt, att åtal skall väckas, om talan om förelagsbol skall föras i anledning avbrottet. 1 fråga om villkor för . :(// använda strafföreläggande imilitärt brottmål gäller särskilda bestämmelser. JuU 1985/86:13 Denna lag träder i kraft den . Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928: 370) Härigenom föreskrivs att 20 S kommunalskattelagen (1928: 370) skall hanedan angivna lydelse. Vid beräkningen av inkomsten frånsärskild förvärvskälla skall alla omkostnader under beskattningsåret förintäkternas förvärvande och bibehållande avräknas från saintliga intäkter ipengar eller pengars värde (briii-loiniäki) som har influtit i förvärvskällanunder beskattningsåret. Avdrag fårinie göras för: den skattskyldiges levnadskostnader och därtill hänförligautgifler. såsom vad skattskyldig utgett som gåva eller som periodisktunderstöd eller därmed jämförlig periodisk utbetalning till person i sitthushåll: kostnader i samband med plockning av vilt växande bär ochsvampar till den del kostnaderna inte överstiger de intäkter som är skattefriaenligt 19 §: värdet av arbete, som i den skattskyldigesförvärvsverksamhet utförts av den skattskyldige själv eller andre maken ellerav den skattskyldiges barn som ej fyllt ; * Senaste lydelse 1975: 670.Paragrafen föreslås ändrad även i prop. 1985/86: 9. ' Senaste lydelse 1985:638. NuvarandeIvdelse Föreslagen Ivdelse JuU 1985/86:13 ränta på den skaltskyldiges egetkapital som har nedlagts i hans förvärvsverksamhet: avgiftenligt 8 kap. sludiestödslagen (1973: 349): avgiftenligt lagen (1972:435) om överlastavgift: avgift enligt lagen (1976:666) oin påföljder ochingripanden vid olovligt byggande m. m.; avgiftenligt 99 a S utlänningslagen (1980:376): avgiftenligt 26 S arbetstidslagen (1982:673); skadestånd, som grundas på lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet eller annan lag som gäller förhållandet mellanarbetsgivare och arbetstagare, när skadeståndet avser annat än ekonomisk skada; förelagsbol enligt 36 kap. hrolis-balken: straffavgiftenligt 8 kap. 7 S tredje stycket ; belopp, för vilket arbetsgivare år betalningsskyldigenligt 75 S uppbördslagen (1953: 272) eller för vilket betalningsskyldighetföreligger på grund av undeilåtenhet atl göra avdrag enligt lagen (1982: 1006)om avdrags- och uppgifisskyldighel beträffande vissa uppdragsersättningar; avgiftenligt lagen (1976: 206) otn felparkeringsavgifi; kontrollavgift enligt lagen (1984:318) om kontrollavgift vidolovlig parkering; överförbrukningsavgiftenligt ransoneringslagen (1978:268); vattenlororeningsavgift enligt lagen (1980:424) omåtgärder mot vattenförorening från fartyg; avgift enligt 3 S lagen 11975:85) med bemyndigar.de att meddela föreskrifter oin in- eller utförsel av varor; lagringsavgift enligt lagen (1984: 1049) omberedskapslagring av olja och kol eller lagen (1985:635) omförsörjningsberedskap pä naturgasområdet; ränta pä lånat kapital till den del räntan täcks av sådantstatligt bidrag som avses i punkt 7 av anvisningarna till 24 S; m. i vidare mån än som får ske enligt 36 S. Denna lag träder i kraft . Motionerna juU 1985/86:13 1 motion 1985/86:111 av m.fl. (fp) yrkas att 1. riksdagenavslår proposition 1985/86:23 om företagsbot, 2. somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förslag tillskärpta sanktioner för brott i näringsverksamhet. 1 mofion 1985/86:112 av m. fl. (m)yrkas att 1. riksdagenavslår proposition 1985/86:23 i dess helhet, 2. hosregeringen begär nytt förslag om sanktioner mot bl. a. företag i enlighet medvad som i motionen anförts. I motion 1985/86:113 av m.fl. (c) yrkas att 1. riksdagenavslår proposition 1985/86:23 om företagsbot, 2. somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om principerna förett fortsatt arbete inom området. Under en lång följd av år har i den kriminalpolitiskadebatten frågan om sanktioner mot lagbrott som sker inom ramen för företagsverksamhet dragit till sig stort intresse. påbörjades ettutredningsarbete, vars resultat redovisats i betänkandet (Ds Ju 1978:5)Företagsböter. Detta betänkande har remissbehandlats tillsammans med en inomjustitiedepartementet utarbetad promemoria (Ds Ju 1979:10) Företagsböter -förslag till lagtexter. Med ledning av bl. a. de synpunkter som kom fram vidremissbehandlingen utarbetades därefter departementspromemorian (Ds Ju 1981:3)Ekonomiska sanktioner vid brott i näringsverksamhet. Promemorian kom att liggatill grund för viss lagstiftning . Det infördes då i 36 kap.brottsbalken (BrB) regler som gör det möjligt att förklara förverkade sådanavinster som har uppkommit hos företag till följd av att brott har begåtts iutövningen av deras verksamhet. lade fast riktlinjer försanktionsavgifter (prop. 1981/82:142, JuU 53, rskr. lagsfiftningsärende uttalade justitieutskottetatt utskottet emellertid inte var alldeles övertygat om att samhället med dennya förverkandebestämmelsen och ett utbyggt system med sanktionsavgifter kaninom alla aktuella sektorer nå alla de former av regelöverträdelser där ettstarkt samhällsintresse påkallar ingripande. Utskottet fann övervägande skältala för att arbetet med att finna lämpliga modeller för korporativt ansvarborde fortsätta. Arbetet borde gälla frågan hur ett system med företagsböterkunde utformas. Vad utskottet anfört gavs regeringen till känna. Kommissionen (Ju 1982:05) mot ekonomisk brottslighet fickregeringens uppdrag att utföra det arbete som begärt. Kommissionen har redovisat sitt uppdrag i delbetänkandet(Ds Ju 1984:5) Företagsbot. Betänkandetoch remissbehandlingen av det ligger till grund för förslagen i ,, den nuaktuella propositionen. Propositionenshuvudsakliga innehåll JuU 1985/86:13 I propositionen föreslås att de nuvarande sanktionerna iBrB skall kompletteras med en ny ekonomisk sanktion, kallad företagsbot.Sanktionen, som avses bli reglerad i 36 kap. BrB, föreslås bli konstruerad soinen särskild rättsverkan av brott. Kapitlets rubrik skall ändras. Företagsbot skall enligt förslaget kunna åläggasnäringsidkare på talan av allmän åklagare när brott har begåtts i utövningen avnäringsverksamheten. För att företagsbot skall kunna komma i fråga skall krävasdels att brottsligheten har inneburit ett grovt åsidosättande av de särskildaskyldigheter som är förenade med verksamheten eller annars är av allvarligtslag, dels att näringsidkaren inte har gjort vad som skäligen kan krävas föratt förebygga brottsligheten. Det föreslås att företagsbot inte skall åläggas ombrottsligheten har varit riktad mot näringsidkaren eller om ett åläggandeannars skulle vara uppenbart obilligt. Företagsbot skall enligt förslaget fastställas till lägst10 . och högst 3 milj. kr. Det föreslås möjlighet att efterge eller sätta nedföretagsboten, bl. a. om påföljd för brottet ådöms näringsidkaren eller enföreträdare för denne. Enligt förslaget skall företagsbot inte få åläggas genomstrafföreläggande eller föreläggande av ordningsbot. Vid prövning i tingsrättoch hovrätt skall nämndemän alltid delta i avgörandet. Adömd företagsbot föreslås inte vara avdragsgill vidnäringsidkarens taxering. Lagstiftningenhar föreslagits träda i kraft .