bet · G901KrU21 · 1985-12-31 00:00:00 — 1 propositionen föreslås sålunda att nuvarandeprogramsättningsprinciper i televisionen får ersättas med en modell sominnebär att distriktsproduktionen koncentreras till en kanal; vi skulle därmedfå en Stockholmskanal () och en rikskanal (). Förutsättningen härförbör vara att rationaliseringsvinster kan uppnås samt att verksamheten fyllergrundläggande krav på kvalitet, mångfald och intern konkurrens. Härutöver börstatsmakterna inte utfärda några detaljerade riktlinjer, anförs det ipropositionen. Av motiveringen för förslaget framgår att regeringen förordaratt den angivna modellen med en Stockholmskanal och en rikskanal läggs tillgrund för de fortsatta övervägandena om en förändring av programstrukturen iTV (prop. s. 3233). Erinringar mot regeringsförslaget framställs i tvåmotioner. Därutöver framläggs i ett flertal motioner synpunkter pålokaliseringen av ledningen för en rikskanal i TV. I motion 1985/86:360 (m) uttalar motionärerna att enkoncentration till en rikstäckande TV-kanal borde ge avsevärdarationaliseringsvinster. De vill också ha ett större programutbud från områdenutanför samt från (yrkande 1). I motion 1985/86:358 (vpk) villmotionärerna med utgångspunkt i synsättet att statsmakterna inte i detalj skallreglera verksamheten inom att frågan om en kanalmodell med enStockholmskanal och en rikskanal skall prövas självständigt av Radiofrån bl.a. journalistiska och ekonomiska utgångspunkter (yrkande 1 delvis). Utskottet anser i likhet med vad som är utgångspunktenför propositionens förslag - att det även i fortsättningen bör finnas tvåTV-kanaler. Den förändrade mediesituationen kan visserligen i någon mån haändrat synen på behovet av en intern kanalkonkurrens. Behoven av ett omfattandekvalitetsmässigt högtstående svenskt TV-utbud har emellertid blivit större,och det torde knappast kunna tillgodoses inom ramen för en kanal; det är enligtutskottets mening viktigt att det, under den del av dygnet då större delen avbefolkningen har möjligheter att se på TV, skall finnas en valmöjlighet mellanprogram i där strävan till hög kvalitet och mångfald skallvara två av ledstjärnorna. Utskottet avstyrker således motion 1985/86:360 imotsvarande del (yrkande 1 delvis). Utskottet anser i likhet med regeringen att frågan omkanalkonstruktionen är så viktig att bör uttrycka sin mening ifrågan. Utskottet avstyrker därför motion 1985/86:358 i denna del (yrkande 1delvis). Då det härefter gäller sakfrågan har utskottet på grund avden argumentation som förs i propositionen (s. 3233) och med hänsyn till vadsom inhämtats under beredningsarbetet inom utskottet blivit övertygat om attdet under i propositionen angivna förutsättningar finns starka skäl att införaen kanalmodell inom TV som innebär att vi får en Stockholmskanal och enrikskanal samt att fortsatta överväganden med en sådan inriktning bör göras. Upprättandetav en rikskanal i förening med den omständigheten att en 20 utbyggnadav den regionala TV-produktionen fortfarande pågår av KrU 1985/86:21allmänproduktionen i rikssändningar beräknas bli uppnådd verksamhetsåret1987/88 - bör tillgodose motion 1985/86:360 i motsvarande del. Då det gällerkravet i samma motion på större programutbud från övriga delar av villutskottet erinra om det planerade nordiska radio- och TV-samarbetet med hjälpav . Uppskjutningen av denna planeras ske under sensommareneller . Sändningarna av program kan komma i gång tidigt 1988. Denationella rundradioföretagen i , , och har för korttid sedan till redovisat ett förslag fillprogramsamarbete via Tele-X. Enligt förslaget skall programverksamheten ske itvå TV-kanaler, den ena med inriktning på nyheter och aktualiteter, den andramed inriktning på kultur och underhållning. Åven ett förslag till sändning avnordisk musik i en radiokanal har utarbetats. Förhandlingar pågår mellan dendanska regeringen och om dansk medverkan i Tele-X-samarbetet. Medhänvisning till det anförda avstyrks motionen även i här behandlad del (yrkande1 delvis). I mofionerna 1984/85:1800 (c), 1985/86:352 (c),1985/86:356 (c), 1985/ 86:359 (c), 1985/86:363 (s), 1985/86:364 (s) och1985/86:368 (fp) framställs krav på att ledningen för rikskanalen skalllokaliseras till någon ort utanför . I några av motionerna förordasuttryckligen som lokaliseringsort. I motion 1985/86:360 (m), somdelvis behandlats i det föregående, föreslås att ledningen för den i motionenförordade enda TV-kanalen skall förläggas utanför . I motionerna samt vid uppvaktningar och utfrågningar harframförts bl. a. följande argument för en utflyttning av ledningen för enrikskanal. Det är rimligt att ledningen förläggs till något av de distrikt därprogramproduktionen skall ske. Det är viktigt att rikskanalens programledningkan hämta de direkta dagliga impulserna och stimulansen från någon annandebatt- och kulturmiljö än huvudstadens för att en verkligt berikandekanalkonkurrens skall uppstå. Nära detta argument ligger argumentet att det ärmindre risk för likriktning inom TV om ledningen för de båda TV-kanalerna inteär lokaliserade till samma ort. En utflyttning av ledningen för en rikskanalskulle allmänt sett få stor regional- och kulturpolitisk betydelse. I ärendet har å andra sidan också anförts en rad argumentför att ledningen för en rikskanal skall finnas i . Ledningen för dennya kanalen skall samordna olika intressen och därvid bl. a. balansera olikaregionala intressen mot varandra. Programledningen bör stå neutral i relationtill de olika produktionsorterna och inte belastas av det direkta ansvaretockså för en utpekad produktionsenhet. Detta underlättas om kanalledningen intelokaliseras till någon av de tio distriktsorterna. En annan viktig uppgift förrikskanalens ledning är att tillvarata distriktens intressen inom SverigesTelevision och koncernen i övrigt. En fördel är då att de båda kanalledningarnahar samma lokaliseringsort som företagsledningen. Det har vidare anförts attsändningsledning och sändningsteknik bör finnas på samma ort, något som gör attkostnaderna blir betydande för en utflyttning av kanalledningen. De argument som redovisats i det föregående visar enligtutskottets mening att det finns skäl att - för den händelse beslut fattas om en 21 kanalkonstruktionmed Stockholmskanal/rikskanal - förlägga ledningen för KrU 1985/86:21rikskanalen till en ort utanför . Vid val av förläggningsort bör i såfall hänsyn tas till såväl ekonomiska som kulturpolitiska faktorer. Åvenregionalpolitiska skäl bör kunna vägas in i sammanhanget. Det bör i enlighet med det synsätt som präglarpropositionen ankomma på att fatta beslut i frågan. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna / 85:1800, 1985/86:352 yrkande 2, 1985/86:356 yrkande 2,1985/86:359, 1985/ 86:360 yrkande 2, 1985/86:363, 1985/86:364 och 1985/86:368. bör enligt propositionen godkänna följande: Programsättningen i radiokanalerna bör även under denkommande avtalsperioden fastställas inom . Ett fjärde FM-nät böri huvudsak förbehållas lokalradion. Om räknar med att det behövsett resurstillskott för programproduktion för att det fjärde FM-nätet skallkunna tas i anspråk, bör principerna för programsättning i radio i sin helhetunderställas regering och riksdag för prövning. Utskottet ansluter sig till regeringens förslag. Härvidkonstaterar utskottet att regeringen räknar med att utbyggnaden av FM 4-nätetskall kunna påbörjas /88 (prop. s. 34 och 86). I fråga om dens.k. tappningsrätten anser sig utskottet - med hänsyn till Radioskulturpolitiska ansvar kunna förutsätta att FM 4-nätet inte kommer attutnyttjas på det sättet att nätet utöver lokalradions egna sändningar kommeratt domineras av riksradions program 3, som huvudsakligen innehållerunderhållning och lätt musik. Motion 1985/86:Kr242 (s), vari framhålls lokalradionsbehov av en egen kanal, kommer i enlighet med det anförda att bli tillgodoseddgenom tillkomsten av FM 4-nätet. I mofion 1985/86:A429 (fp) vill motionärerna ha enförsöksverksamhet med s. k. förkörsrätt i P 3 för lokalradion i ;lokalradion skulle ha rätt att gå in i rikskanalen med egna lokala program påtid och i en omfattning som man finner möjlig och lämplig (yrkande 5). Genom fillkomsten av FM 4-nätet bortfaller det intressesom kan finnas för sådan förkörsrätt, som motionärerna pläderar för. I avvaktanpå utbyggnaden av FM 4-nätet får de s. k. fönstertiderna - de fider dålokalradion äger sända på P 3:s frekvenser i första hand bestämmas genomavtal mellan Riksradio och Lokalradio. En s. k. förkörsrättskulle - om särskilda sändarresurser inte kan ställas till förfogande -innebära att ett av riksradions program inte skulle kunna avlyssnas mer änvissa tider, en lösning som utskottet inte kan ställa sig bakom. Med hänsyntill det anförda bör motionsyrkandet inte föranleda någon åtgärd av . Det föreslås i propositionen att ett folkbildningsansvarbör åvila samtliga . programbolaginom public service-organisationen och att en föreskrift med dennainnebörd bör ingå i de avtal rörande programverksamheten som skall KrU1985/86:21 slutas inför nästa avtalsperiod (prop. s. 34). Utskottet ser med fillfredsställelse att samtligaprogrambolag får ett uttryckligt folkbildningsansvar i sitt uppdrag ochtillstyrker därför regeringsförslaget. Utskottet tar upp frågan om behovet aven precisering av folkbildningsbegreppet i samband med behandlingen av SverigesUtbildningsradios verksamhet. Svenska och utländska program I de nya avtalen med dotterbolagen bör enligtpropositionen framhållas betydelsen av ett mångfasetterat utbud på svenskaspråket och av att verk av svenska upphovsmän/eller med svenska utövareframförs i radio och TV. Det bör ankomma på moderbolaget att noga följautvecklingen härvidlag. Förslagetinnebär att regeringen avvisar någon typ av kvotering. Utskottet har i olika sammanhang ställt sig positivt tillåtgärder för att främja den nationella kulturen (se bl. a. KrU 1985/86:18 s.6). Mot bakgrund härav anser utskottet det vara av värde med avtalsbestämmelserpå Radio-området som är ägnade att tillgodose detta syfte. I likhetmed föredragande statsrådet ställer sig utskottet avvisande till en kvotering.För närvarande upptas av den totala sändningstiden i TV av frånutlandet inköpta program, och krav har ställts om minskning av procentsatsenlika väl som av andelen musikinslag med utländskt ursprung. Utskottet är dock inte berett precisera någon ändring idetta avseende, utan det bör som föreslås i propositionen ankomma påmoderbolaget att noga följa utvecklingen på området. I senare avsnittåterkommer utskottet till likartade frågor (nästa avsnitt och avsnitt på s.32). Utomståendes medverkan, produktionsutläggning, m. m. Moderbolaget bör verka för attomfattningen av frilansmedverkan håller en hög och jämn nivå iprogramproduktionen. För att främja produktionsutläggning av TV-program bör,likaledes enligt propositionen, moderbolaget försöksvis pröva kvotering avmedelstilldelningen till . Utskottet ansluter sig till den i propositionen gjordabedömningen. I överensstämmelse med vad som anförs i propositionen är det avkulturpolitiska skäl både nödvändigt och önskvärt att frilansmedverkan ochutläggning av produktionsuppdrag hålls på en hög nivå. Regionalt producerade program i televisionens och radionsrikssändningar Den bedömningen görs i propositionen att avprogrammen i radions och televisionens rikssändningar bör produceras utanför . Det distriktsproducerade programutbudet skall, liksom , både ta till vara och spegla det egna områdets särprägel och egenart och på ett mera allmänt sätt bidra till mångfalden i programmen i radio och TV. En viss specialisering på olika programområden i distrikten är acceptabel av ekonomiska skäl, men 23 risken föratt specialiseringen kan leda till ensidighet i bevakningen av vissa KrU1985/86:21 frågor bör uppmärksammas. Utskottet konstaterar att det uppsatta målet, attca av de egenproducerade programmen i rikssändningarna i radio och TVskall produceras regionalt, i det närmaste uppnåtts. 1 propositionen anförs attden sålunda under innevarande avtalsperiod gällande målsättningen bör ingå iriktlinjerna för verksamheten även under nästa avtalsperiod. Detta ställningstagandehar inte mött någon erinran i de i ärendet aktuella motionerna. Vad som i dennadel av propositionen främst tilldragit sig intresse motionsvägen är frågan omfördelningen av resurser mellan distrikten. Motionerna gäller såväl TV- somradiodistrikten. Åven vid uppvaktningar inför utskottet har frågan tagits upp,såvitt avser vissa distrikt. Motionerna - 1985/86:355 (s) i här aktuell del,1985/86:356 (c) yrkande 1 och 1985/86:362 (m) yrkande 2 -syftar främst till enresursmässig utjämning mellan distrikten. Beträffande det närmare innehållet imotionerna hänvisar utskottet till dessa. Utskottet konstaterar att det finns betydandeskillnader mellan resurserna i olika distrikt. Särskilt markant är att Västraoch Södra distrikten såväl på TV- som på radiosidan har relativt sett storaresurser, något som också avspeglar sig i programproduktionen (se bl.a. prop.s. 16 och 17). konstaterar utskottet att det även i fortsättningensjälvfallet måste ankomma på att fördela resurserna på olikadistrikt. Utskottet vill dock framhålla att resursfördelningen bör göras medutgångspunkt i de mål som statsmakterna anser bör gälla för Radiosverksamhet. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om de principer som gällerför det distriktsproducerade programutbudet och som preciserats ipropositionen, nämligen att utbudet skall både ta till vara och spegla det egnaområdets särprägel och egenart och på ett mera allmänt sätt bidra tillmångfalden i programmen. Det ligger enligt utskottets mening i sakens natur atthärvid bör gälla vad som anförs i motionerna 1985/86:355, 1985/86:356 och1985/86:362 av innehåll att radio och TV skall kunna spegla förhållandenanågorlunda likvärdigt i olika delar av landet och att detta måste kunna skeutan alltför stora resursmässiga skillnader. Motionsyrkandena får ansesbesvarade med det anförda. Det sagda bör enligt utskottets mening inte hindra attsärskilda resurser tillförs ytterligare något för att ge detta möjlighettill sådan produktion som kräver stora ateljé- och verkstadsresurser. Med dettauttalande anser utskottet motionsyrkanden om ökad s. k. tung TV-produkfion inorra besvarade [motionerna 1984/85:1300 (c) yrkande 3, 1984/85:2223(fp) yrkande 2, 1985/86:Kr217 (fp) yrkande 2 och 1985/ 86:Kr301 (c) yrkande 1delvis). I samma motioner yrkas att viss kvotering skall ske ifråga om TV-produktionen i de nordligaste distrikten eller, i en av motionerna,i . Utskottet kan inte ställa sig bakorn en sådandetaljreglering av TV:s verksamhet som föreslås i motionerna. Dessa avstyrksdärför (motionerna 1984/85:1300 yrkande 4, 1984/85:2223 yrkande 1,1985/86:Kr217 yrkande 1 och 1985/86:Kr301 yrkande 1 delvis). Utskottet har inte heller något att erinra mot vad somanförs i propositio nen om viss specialisering på olika programområden i distrikten. specialiseringkan således vara motiverad av olika skäl men programbolagen 1985/86:21måste uppmärksamma risken för att specialiseringen kan leda till enensidighet i urval och behandling av de aktuella ämnena. Utskottet behandlar i detta sammanhang även motion1985/86: Kr299 som avser fördelningen av lokalradions resurser. Motionärernaanför bl.a. att nuvarande fördelningssystem inom Lokalradio missgynnarsådana län som , där det finns stora avstånd och gles befolkning.Motionärerna förordar i första hand ett direkt resurstillskott till RadioJämtland, i andra hand en förändring av fördelningssystemet så att län avJämtlands karaktär inte missgynnas. Utskottet, som i ett senare avsnitt behandlarmedelstilldelningen till för nästa budgetår, anser att detliksom bör ankomma på Lokalradio att fördela de resurser somtilldelas bolaget mellan de olika lokalradiostationerna. Det får förutsättasatt Lokalradio fördelar resurserna med beaktande av bl. a. sådanafaktorer som motionärerna pekat på i motionen. Regionala nyhetssändningar i TV förekommer över helalandet utom över och län (ABC-området). Sändningarnasker över samma frekvenser som . ÖverABC-området sänds det regionala nyhetsprogrammet från någon av de övrigaregionerna. Av bilaga 5 framgår sändningsområdena. 1 propositionen föreslås att skall godkänna delsatt regionala nyhetssändningar i TV bör anordnas i hela landet, dels att detbör ankomma på moderbolaget att efter samråd med bestämmaom sändningstidens längd och områdesindelning. Intentionerna beslut att regionalanyhetssändningar skall förekomma över hela landet bör fullföljas. Utskottet harinhämtat att bedömer det vara möjligt att under 1987påbörja sådana sändningar även över ABC-området. Motion 1985/86:Kr301 (c) ärdärför tillgodosedd i motsvarande del (yrkande 4). I fyra motioner - 1984/85:1300 (c) yrkande 1,1984/85:2223(fp) yrkande 3, 1985/86:Kr217 (fp) yrkande 3 och 1985/86:Kr301 (c) yrkande 3delvis -föreslås att de båda regionala nyhetsprogrammen Nordnytt och Mittnyttskajl delas så att i stället fyra prograin sänds. Enligt motion 1985/86:Kr301bör även . som sänds över .Mellansvenska distriktet och Värmlandsdistrikt delas i två program (yrkande 3 delvis). Utskottet delar regeringens uppfattning att bör ha frihet att bestämma omfattningen av och områdesindelningen för de regionala sändningarna i TV; det är här fråga om såväl vilka ekonomiska resurser som kan ställas till förfogande som tillgången på sändningsfrekven ser. Motionsyrkandena avstyrks således. Utskottet vill här tillägga att områdesindelningen för regionala TV-sändningar har ett nära samband med distriktsindelningen för och att utskottet tar upp denna fråga till närmare diskussion i ett avsnitt om lokal och regional organisation (s. 36). a. då det gäller regionala sändningar över kan en 25 ändraddistriktsindelning få betydelse för nyhetssändningarna. KrU 1985/86:21 I de fyra motioner som delvis behandlats ovan framställsockså yrkanden som med vissa inbördes variationer syftar till att det skallstartas regionala TV-sändningar av allmän programkaraktär (motionerna1984/85:1300 yrkande 2, 1984/85:2223 yrkande 4, 1985/86:Kr217 yrkande 4 och1985/ 86:Kr301 yrkande 2). Vad sagts om bestämmanderättmåste gälla även sådana TV-sändningar som här åsyftas. Det kan dock tilläggas att i den mån regionala sändningar kangöras på andra tider än dem som upptas av TV 2-sändningar det inte torde finnasannat än resursmässiga hinder för sändningar över frekvenser. Samarbetet mellan riks- och lokalradion Moderbolaget bör enligt propositionen verka för ett utökatsamarbete mellan riksradion och lokalradion såväl vad gällerprogramverksamheten som i tekniska och administrativa frågor, där detta ärmotiverat från ekonomisk synpunkt och där bolagens skilda uppdrag inte läggerhinder i vägen. Om det framstår som motiverat att fördjupa samverkan ocheventuellt slå samman båda programbolagen, bör moderbolaget underavtalsperioden vara oförhindrat att lägga fram förslag härom till regeringen,anförs det vidare i propositionen. Utskottet kan helt ansluta sig till den i propositionengjorda bedömningen. Den redovisning som lämnas i propositionen och deninformation som lämnats utskottet av bl.a. cheferna för ochSveriges Lokalradio ger enligt utskottets mening stöd för antagandet att det ärmöjligt att ytterligare fördjupa samverkan mellan också klart kommer till uttryck i propositionen är det viktigt att desändningar som de båda programföretagen svarar för behåller sin särart, t ettläge där moderbolaget anser det motiverat att en sammanslagning av bolagenkommer till stånd, får det ankomma på regeringen och att göra denslutliga bedömningen om vinsterna vid en sammanslagning skulle bli så stora attden bör komma till stånd även om de båda programbolagen inte fullt ut kanbehålla sin nuvarande karaktär. Verksamhet på invandrar- och minoritetsspråk Förslagen i propositionen rörande verksamhet på invandrar- och minoritetsspråk grundas på bl.a. invandrarpolitiska kommitténs betänkande (SOU 1984:58) Invandrar- och minoritetspolitiken och remissyttranden över detta. Utskottet ser det som en fördel att ställning till betänkandets förslag i här aktuell del kan tas som behandlar övergripande frågor om invandrarpolitiken (prop. 1985/86:98 om invandrarpolifiken, SfU 198,5/86:20). Enligt proposition 1985/86:99 bör Radio-koncernens åtaganden när det gäller programverksamhet på invandrar- och minoritetsspråk preciseras. Moderbolaget förutsätts göra avvägningar mellan olika medier och programbolag med utgångspunkt i en för koncernen gemensam målsättning. Detta bör framgå av de avtal staten 26 sluter medprogrambolagen angående programutbudet. Nuvarande resursni- KrU 1985/86:21vå för program på invandrar- och minoritetsspråk förutsätts i stort varaoförändrad. Möjlighet till omprövning av språkval bör finnas, anförs det ipropositionen. I proposition 1985/86:98 om invandrarpolitiken föreslåsatt de invandrarpolitiska målen, som sammanfattas med begreppenjämlikhet, valfrihet och samverkan, skall ligga fast. Förslagen har i dagarnatillstyrkts av vederbörande riksdagsutskott (SfU 1985/86:20). Motion 1984/85:2308 (c) syftar till att de nya avtalen medbolagen i skall precisera koncernens ansvar för attprogramverksamheten på invandrar- och minoritetsspråk uppfyller de angivnamålen. Motionärerna vill också att det i avtalen skall komma till uttryck enskyldighet för att i den ordinarie programverksamheten speglainvandrarnas bakgrund, kultur och förhållanden i vårt land samt motverkatendenser till fördomar, diskriminering och invandrarfientlighet. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Detta står igod överensstämmelse med önskemålet i motionen om preciseringar av SverigesRadios ansvar för program på invandrar- och minoritetsspråk. bördäremot inte uttala sig om den närmare formuleringen av innehållet i avtalen ihär aktuellt avseende. Då det gäller den allmänna programverksamheten hänvisarutskottet i första hand till avsnittet om programverksamhetens inriktning (ovans. Utskottet har där bl.a. - med hänvisning till propositionensredovisning för ett betänkande av diskrimineringsutredningen (prop. s. 29) -uttalat sig om skyldighet att verka för att rasfördomar ochinvandrarfientlighet bekämpas. Utskottet anser under hänvisning till det anförda attmofionen blir tillgodosedd utan någon åtgärd av . Som ovan angetts tillstyrker således utskottet regeringensförslag i här aktuell del. Utskottet ansluter sig också till de synpunkterföredragande statsrådet anför i propositionen (s. 43-44), till vilka hänvisas.Utskottet anser att det är av värde att moderbolaget gör avvägningar mellanolika medier och programbolag med utgångspunkt i en för koncernen gemensammålsättning. Detta kan få betydelse bl. a. med hänsyn till den möjlighet somfinns för lokalradion att ge service på invandrar- och minoritetsspråk tilläven ganska små grupper, som är bosatta i ett bestämt geografiskt område. Somanförs i propositionen kan emellertid nyinflyttade grupper inte automatisktpåräkna service på det egna språket med hänvisning till verksamheten för vissaandra redan etablerade invandrargrupper. I tre motioner tas upp frågor om bl. a. en ökad textningtill svenska av program på andra språk. Utskottet kommer att i viss utsträckning kommen tera motionerna i det följande. Det finns dock skäl framhålla att det liksom bör ankomma på att i programfrågor arbeta fritt och självständigt inom ramen för de allmärina riktlinjer som anges i radiolagen och i avtalen mellan staten och bolagen i (se närmare härom bl.a. KrU 1983/84:17 s.22). Den omständigheten att i detta ärende har att ta ställning till frågor om innehållet i denya radioavtalen innebär inte att bör anlägga synpunkter på enskildhe ter i programutbudet. I mofion 1984/85:513 (c) förordas en lagsfiftning somålägger KrU 1985/86:21 Radio att förse program för invandrare medsvensk översättning. Ett likartat men betydligt mindre långtgående yrkande framställs i motion 1985/ 86:Kr333 (s). Motionären vill att TV:snyhetsprogram på invandrarspråk i möjligaste mån skall textas på svenska.