bet · G901AU7 · 1985-12-31 00:00:00 — Det ärlämpligt alt utgå från det platstillskott som AMS anser vara nödvändigt, 400nya platser med introduklionsbidrag och 1 300 nya platser med särskilt lönebidrag. Utbetalningen av bidrag för de nya platserna blir inteaktuella förrän under nästa budgetår. Medel för platstillskottet behöver alltsåinte anvisas redan nu utan kan las upp i det förslag fill statsbudget somregeringen lägger fram . I detta sammanhang är del till fyllestatt , såsom föresläs i motion 1985/86:144, uttalar att medel börberäknas i budgetförslaget i enlighet med det nu anförda. Med dessa ställningstaganden tillgodoses de önskemål omfler bidragsgilla platser som framställs i motion 1985/86:152 (fp) som därmedavstyrks. dels all utskottets hemslällan under 2 bort ha följandelydelse; 2. beträffande utökning av antalet platser medintroduktions- och särskilt lönebidrag allriksdagen med bifall till motion 1985/86:144 yrkande 3 och med anledning av propositionen i molsvarande del saml med avslag på 29 motion 1985/86:152 som sinmening ger regeringen fill känna vad AU 1985/86:7 utskottet anfört, Beslutsordningen (punkt 1:10 mom. 4) AlfWennerfors, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 14 börjar med "" och och på s. 15 slutar med "behandlade delen" bortha följande lydelse: Isamband med förslaget om finansiering av en tidigare beslutad utökning avantalet platser med introduktions- eller särskill lönebidrag föreslårregeringen ett ytterligare platslillskott. Även denna gäng skjuts finansieringsfrågantill ett senare tillfälle med hänvisning till att bidragsutbelal-ningarnainträffar först nästa budgetår. Dettager utskottet anledning att i likhet med m. fl. (m) i mofion1985/86:158 uttala följande. bör i princip alltid ges möjlighet altsamlat ta slällning fill regeringens förslag och dess finansiering. Regeringenssätt alt hantera utbyggnad av och anslag till inlroduktionsbi-dragsplatser ochsärskilda lönebidrag hindrar att göra en helhetsbedömning. Attregeringen vid upprepade lillfällen forcerar fram ställningstagande tillutökning av antalet platser och långt därefter återkommer medfinansieringsförslag sätter i tvångssituafioner. Utskottetföreslår att som sin mening delger regeringen dessa uttalanden. dels att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse: 4. beträffande beslutsordningen att med bifall fillmotion 1985/86:158 yrkande 8 som sin mening ger regeringen lill känna vadutskottet anfört. Medelsanvisning till Statsbidrag till offentligtskyddat arbete (punkt 1:11) AlfWennerfors, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 16 som börjar med "Utskottetansluter" och sluiar med "har begärt" bort ha följande lydelse; Somframhålls i mofion 1985/86:158 (m) bör de sociala myndigheterna ha detövergripande ansvaret för rehabiliteringen av de personer som sysselsätts idenna form av arbeten. Detta motiverar att kommunerna bär en större del avkostnadsansvaret än . Statsbidragsandelen bör sänkas från högst75 % av lönekostnaderna fill högst . Denlägre procentsatsen bör gälla för de nytillkommande platser som det nu är frågaom. Med den sänkning av statsbidragsandelen som här förordas minskar behovet avmedel för dessa platser till 8,7 milj. kr. Medhänvisning till ställningstagandena ovan avstyrks förslaget i motion1985/86:144 (vpk) om en medelsanvisning med 50 milj. kr. dels alt utskottetshemställan bort ha följande lydelse; AU 1985/86:7 allriksdagen med bifall fill molion 1985/86:158 yrkande 9 samt med avslag påpropositionen i motsvarande del och molion 1985/86:144 yrkande 4 tillStatsbidrag till offentligt skyddat arbete på tilläggsbudget I till statsbudgetenför /86 anvisar ett reservationsanslag av . Medelsanvisning till Statsbidrag till offentligtskyddat arbete (punkt 1:11) Lars-OveHagberg (vpk) anser delsatt den del av utskotiets yttrande på s. 16 som börjar med "Utskottetansluter" och slutar med "har begärt" bort ha följande lydelse; Antaletplatser för offentligt skyddat arbete uppgär till 3 800. AMS hargjort en ny karfiäggning av behovet av denna form av skyddad sysselsättning ochhar kommit fram lill alt det behövs ytterligare 1 500 platser. Verksamheten ärett utomordentligt betydelsefullt led i den sociala rehabiliteringen av desvårt arbetshandikappade människor del här gäller. De begärda platserna bördärför ställas lill förfogande. Medelsbehovet för platserna innevarandebudgetår beräknas uppgå till 50 milj. kr. Meddetta ställningstagande avstyrks yrkandet i motion 1985/86:158 (m) om enmedelsanvisning av 8,7 milj. kr. delsatt utskottets hemställan bort ha följande lydelse; attriksdagen med bifall till motion 1985/86:144 yrkande 4 och med anledning avpropositionen i motsvarande del samt med avslag på motion 1985/86:158 yrkande 9till Statsbidrag till offentligt skyddat arbete på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /86 anvisar ett reservationsanslag av 50 000(X). Medelsanvisning till anslaget Lokaliseringsbidrag m.m. i (punkt II mom.1) AlfWennerfors, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 18 som börjar med "Vadförst" och slutar med "aktuell del" bort ha följande lydelse; Somanförs i motion 1985/86; 158 är ett av skälen lill att ytterligare medel nu begärs för lokaliseringsbidrag och lokaliseringslån i den omotiverat höga subventionen vid bilfabriksetableringen i . Trots denna etablering och den expansiva arbetsmarknaden i närhet, främst i , bedömer utskot tet att det kan finnas ytterligare behov av medel för alt underlätta småföretagsetablering i området. Därtill behövs medel bl. a. för att kompen sera för det anslagsöverskridande som stödet till innebar. Totalt beräknar utskottet ett medelsbehov för dessa ändamål av 70 milj. kr. Som framhålls i motion 158 bör några medel för offertstöd ine komma i fråga bl. a. därför att sådant stöd normalt inte har någon större omfattning. Medanledning av vad som anförs i motion 159 om sambandet mellan de AU1985/86:7 medel som slår till SIND;s disposition och här aktuellmedelsanvisning vill utskottet framhålla att förekommande regionalpolitisktstöd enligt utskotiets mening bör hanteras på den regionala nivån. Någonöverföring av nu beviljade medel till SIND kan utskottet mot den bakgrundeninte tillstyrka. Detkan tilläggas att med den reduktion av medelsanvisningen för stöd iUddevallaregionen som utskottet föreslår med bifall till motion 158 i aktuelldel minskar risken för negativa effekter i skogslänen av det slag som beskrivsi motion 147. Motionerna 147 och 159 avstyrks med det anförda. delsatt utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse; 1.alt med anledning av motion 1985/86:158 yrkandena 6 och 7 samt medavslag på dels proposition 1985/86:25 bilaga 7 i motsvarande del, delsmotionerna 1985/86:147 yrkande 3 och 1985/ 86:159 yrkande 3 i molsvarande deltill Lokaliseringsbidrag m. m. i på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /86 anvisar ett reservationsanslag av . Medelsanvisning till anslaget Lokaliseringsbidrag m.m. i (punkt II mom.1) BörjeHörnlund (c) och i (c) anser delsall den del av utskottels yttrande som på s. 18 börjar med "Vadförst" och slutar med "aktuell del" bort ha följande lydelse; Regeringenhar i beslul om regionalpolitiskt slöd till företag i de medelsramar som tidigare anvisat för ändamålet. Föratt säkra medel härför har industriverkets medelsram minskats med ett 70-talmiljoner kronor vilket begränsar verkets möjligheter att göra insatser i detegentliga stödområdet. Utskottet har i hkhet med motion 159 ingen erinran motatt ytterligare medel anvisas så att tidigare givna utfästelser om slöd iUddevallaregionen kan fullföljas. Denna medelsanvisning bör dock ske under denuttalade förutsättningen att nämnda begränsning av industriverketsbeslutsramar i fråga om det på tolfte huvudtiteln upptagna anslaget Lokaliseringsbidragm. m. kompenseras fullt ut redan innevarande budgetår. Härigenom tillgodosesockså kravet i motion 147 all insatserna i inte får leda fillbegränsning av åtgärderna inom skogslänen. Medelsäskandet i motion 158 liggeremellertid på en så låg nivå att sådana effekter skulle följa av del. Motion158 avstyrks därför i den delen. dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse; 1. all dels med anledning av proposition 1985/86:25bilaga 7 i motsvarande del samt med avslag på motionerna 1985/86:147 yrkande 3och 1985/86:158 yrkandena 6 och 7 till Lokaliseringsbidrag m. m. i Uddevallaregionenpå tilläggsbudget I till statsbudgeten för /86 anvisar ettreservationsanslag av , dels med bifall tillmotion 1985/86:159 yrkande 3 i motsvarande del 22 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. 17, Dengeografiska avgränsningen av 1985/86:7 (punkt II mom. 2) BörjeHörnlund (c) och i (c) anser delsall den del av utskottets yttrande på s. 18 som börjar med "Dengeografiska" och slutar med "denna del" bort ha följandelydelse; Somframhålls i motion 1985/86:159 är avgränsningen av den region inom vilkensärskilt regionalpoHtiskt stöd kan utgå på grund av nedläggningen av varvet iUddevalla orimlig. Det finns flera kommuner utöver , ochLysekil som tillhör samma arbetsmarknadsregion. Den nuvarande geografiskaavgränsningen för stöd är starkt koncentrationsdrivande och arbetsmarknaden ide kommuner i regionen som inte kan få slöd kommer alt drabbas. De medel somanvisas för såväl arbetsmarknadspoliliska som regionalpolitiska stödåtgärderbör därför kunna utnyttjas även inom , , Orusts, Sotenäsoch Tanums kommuner. Regeringen bör underrättas härom. delsatt utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2.beträffande den geografiska avgränsningen av att riksdagenmed bifall fill molion 1985/86:159 yrkande 5 som sin mening ger regeringen fillkänna vad utskottet anfört, Medelsanvisning till anslaget Lokaliseringslån i (punkt II mom.3) AlfWennerfors, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 18 som börjar med "Utskottettillstyrker" och slutar med "i " bort haföljande lydelse: Utskottet har i annat sammanhang (AU 1984/85; 13) behandlatförslag från moderata samlingsparfiet att avskaffa bl. a. lokaliseringslånen.Tilläggas kan när det gäller avskaffandet av lokaliseringslånen att efterfråganpå dessa lån varit begränsad. som avslutades /84utnyttjades endast en tredjedel av det tillgängliga låneutrymmet. Detta och denmarknadsanpassning som skett belräffande räntenivån talar för att lokaliseringslånensom stödform bör ersättas med krediter i det reguljära kreditväsendet. Dettagäller också för . delsatt utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse: 3.alt med anledning av motion 1985/86:159 yrkande 3 i motsvarande delavslår propositionen i vad avser begäran om anslag på tilläggsbudget I /86 lill Lokaliseringslån i , Medelsanvisningtill anslaget Lokaliseringslån i AU 1985/86:7 (punkt II mom.3) BörjeHörnlund (c) och i (c) anser delsalt den del av utskottets yttrande på s. 18 som börjar med "Utskottettillstyrker" och slutar med "i " bort haföljande lydelse; Såsom föreslagit i annat sammanhang börnuvarande lokaliseringslån ersättas med lånegarantier. Det är den mest rimligalösningen att lån av detta slag hanteras direkt av bankerna, för vilkakreditprövning och kredilgivning - i motsats till statliga myndigheter - är ettnormall led i den egna verksamheten. Här kan erinras om att i en utredning avriksrevisionsverket gjordes den bedömningen attlokaliseringslånen med fördel kan ersättas med lånegarantier. Vad här sagts omlokahseringslånen bör också gälla för den särskilda stödgivningen iUddevallaregionen. bör därför med bifall till motion 159 i aktuelldel avslå regeringens förslag till medelsanvisning till anslagetLokaliseringslån i . delsatt utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse; 3.att med bifall till motion 1985/86:159 yrkande 3 i motsvarande delavslår proposifionen i vad avser begäran om anslag på tilläggsbudget I /86 till Lokaliseringslån i , Principerna för insatsernas utformning vidregionala kriser (punkt II mom. 4) Lars-OveHagberg (vpk) anser delsatt den del av utskotiets yttrande på s. 19 som börjar med "Imotsats" och slutar med "denna del" bort ha följande lydelse; Hanteringenav varvskrisen i aktualiserar som anförs i mofion 1985/86:147principerna för insatsernas utformning och hantering vid regionala kriser. Ifallet saknades beredskap och förutseende. Varvskrisen hade pågått ilandet . Även då det gällde varvet i var, med denutveckling och den politik som fördes, risken för nedskärningar ellernedläggning uppenbar . Inga av de lokala idéer som i olika sammanhang framfördes logsupp av slatsmaklerna. Del program som lades fram bär prägel avimprovisation. Detta improvisatoriska tillvägagångssätt har medfört onödigarbetslöshet och deprimerande erfarenheter för många människor. Vidaregav den akuta situationen och den svaga förberedelsen fill resultat en politiskutpressningssituation. med väldiga egna resurser kundeutnyttja situationen. har av staten beviljats förmåner, somhar få motsvarigheter i svensk näringspolitik. Del är ganska uppenbart altföretagel icke behöver dessa förmåner för att starta sin fabrik. Det är ocksåkänt att funnits med i företagets planer - som alternativ- långt innanfrågan om lokaliseringsbidrag och andra fördelar blev AU 1985/86:7aktuella. Detär också tydligt att kunnat utnyttja situationen även i annat hänseendeän vad som rör lokaliseringsmedel. Företagel har - som det vill synas med vissframgång - sökt påverka statens trafikpolitik på ett sätt som avser att skapafördelar för privatbilismen och främja investeringar med detta syfte. Av dettaföljer också - tvärtemot vad regeringen tidigare deklarerat som sin ambition -en ökning av godstransporterna på landsväg. Det måste understrykas att det äroacceptabelt all andra områden av den statliga politiken på det sätt som härskett får blandas in vid överläggningar i ärenden om lokaliseringsstöd. Detanförda bör ges regeringen fill känna. delsatt utskottets hemslällan under 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande principerna för insatsernasutformning vid regionala kriser attriksdagen med bifall fill molion 1985/86:147 yrkandena 1 och 2 som sin meningger regeringen lill känna vad utskottet anfört, Ytterligare medel till anslaget Regionala utvecklingsinsatser m. m. (punkt II mom.5) underförutsättning av bifall lill reservation 6. BörjeHörnlund (c) och i (c) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 19 som börjar med "Utskottethar" och slutar med "bakgrund avslås" bort ha följande lydelse; anfört vid tidigare behandling av förslag från omutökning av anslaget Regionala utvecklingsinsatser är de åtgärder som stöds avmedel från detta anslag av central betydelse för regionalpolitiken. a. glesbygdsstöd och lokaliseringsbidrag. Länsstyrelserna är beslutande ochkan själva prioritera de insatser som de bedömer mest angelägna för länet ochsom snabbt kan ge varaktiga resultat. Enligl vad utskottet inhämtat kommer demedel som anvisats att kraftigt understiga behovet. Utskottet tillstyrkerdärför förslaget i motion 159 att anslaget Regionala utvecklingsinsatsertillförs ytterligare 112 milj. kr. delsatt utskotiets hemställan under 5 bort ha följande lydelse: 5. attriksdagen med bifall till molion 1985/86:159 yrkande 1 i motsvarande del till Regionala utvecklingsinsatser m. m. på tilläggs budget I till statsbudgeten för /86 anvisar ett reserva tionsanslag av , Medelsanvisning till anslaget Bidrag tillförnyelsefonder på det statligt reglerade området (punkt III) AlfWennerfors, och (alla m) anser delsatt den del av utskotiets yttrande som på s. 21 börjar med "Utskottet har" och på s. 22sluiar med "refererad del" bort ha följande lydelse; 35 Som framgått av den tidigare riksdagsbehandlingen (FiU1984/85:9) har AU 1985/86:7 moderata samlingspartiet motsatt sig införandet avförnyelsefonder inom det privata näringslivet. Skälen härfill är som bl. a. anförsi motion 1985/86:158 all fonderna medför en påtvingad avsättning ochivångsmässig styrning av resurser som företagen bör ha rätt att fritt förfogaöver. Därutöver förstärker systemet med ytterligare fackHgt kontrolleradefonder framväxten av en korporativ maktstruktur i näringslivet på bekostnad avmarknadsekonomins möjligheter att fungera effekfivt. Tanken på förnyelsefonder pä det statliga områdetintroducerades genom avtal. Syftet och organisationen avviker väsenfligt frånvad som gäller inom den privata sektorn. På det stafiiga området får fondernasnarast karaktären av ett anslag avsett för insatser som underlättarförändringar och omstrukturering. Det finns emellerfid redan andra anslag medjust detta syfte, varför behovet enligt utskottets mening är fillgodosett. Regeringens löfte alt införa förnyelsefonder på delstatliga området avgavs i förhandlingar vars avtal sedan formellt godkänts avriksdagens lönedelega-fion. Enligt utskottels mening är del anmärkningsvärt attregeringen handlägger en fråga av så stor principiell vikt utan att isin helhet ges möjlighet att ta ställning. De mycket starka invändningar somriktades mol införandel av förnyelsefonder inom det privata området äger ocksågiltighet i detta sammanhang. Men av viktigare principiell betydelse är attanslaget till de s. k. förnyelsefonderna inle kan betraktas som lönekostnaderoch därför icke bör regleras i kollektivavtal. Del kan som anförs i motion 158ifrågasättas om del över huvud laget finns någon begränsning belräffande vilkapolitiska utfästelser som på detta sätt kan ges om en sådan fräga filials blireglerad genom avtal. Kollektivavtal med denna typ av utfästelser bör inteaccepteras. Regeringen bör föranstalta om uppsägning av det nu gällandekollektivavtalet om förnyelsefonder. dels att utskottets hemställan bort ha följande lydelse; att med bifall till motion 1985/86:158 yrkandena10 och 11 och med anledning av proposition 1985/86:25 bilaga 8 i motsvarandedel saml med avslag på molion 1985/86:153 yrkande 4 dels lill Bidrag tiU förnyelsefonder på det statligtreglerade området på filläggsbudget I lill statsbudgeten för /86anvisar ett reservationsanslag av , dels som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om utfästelser i kollektivavtal och uppsägning av avtalet omförnyelsefonder på del statligt reglerade områdel. Särskilda insatser för ungdomar (punkt 1:2 mom. 3) () och () anför: I ärendet har aktualiserats frågan om placering påenskilda arbetsplatser av ungdomar i ungdomslag. Frågan har vid ungdomslagenstillkomst och senare ägnats stor uppmärksamhet från sida. Trotsdetta har sådana placeringar kommit att spela en blygsam roll i verksamhetenoch gör det AU 1985/86:7 Möjlighetenatt placera ungdomar hos enskilda arbetsgivare har särskih motiverats med attdet är angeläget att ta stor hänsyn fill ungdomarnas egna intressen ochönskemål vid valet av arbetsuppgifter. Arbetet i ungdomslag skall ge ungdomarnapraktik för en viss utbildning men skall även ge möjlighet för de unga altpröva sina förutsättningar i yrken eller branscher som de är intresserade av.För dessa skiftande praktikbehov måste man kunna ta i anspråk en mångfald olikatyper av arbetsplatser. Motbakgrund av dessa och liknande uttalanden av förutsätter vi attarbetsmarknadsmyndigheterna i den fortsatta verksamheten ser till attplaceringarna i rimlig mån korresponderar mot den differentierade arbetsmarknadmed dess olika sektorer och delsektorer som ungdomarna via ungdomslagen skallslussas in i. Medelsanvisningen till arbetsmarknadsutbildning(punkt 1:6 mom. 2) Lars-OveHagberg (vpk) anför; Socialdemokraternaoch de borgerliga partierna beslulade mot vpk;s röster att inrätta den nyaorganisation för arbetsmarknadsutbildningen som träder i kraft vid årsskiftetoch som berör tusentals lärare och elever. Den nya organisationen innebärenligt vpk:s mening en kvalitativ förändring av AMU-verksamhetens mål ochinriktning och en ännu större företagsanpassning än tidigare, vilket innebäratt AMU omvandlas till ett serviceorgan för näringslivet. Redande i betänkandet behandlade regeringsförslagen om provisorier i verksamhetensfinansiering i inledningsskedet visar alt det har gått trögt medförberedelserna. Problemen är dock större än så. Chefer för de nya regionalaAMU-myndigheterna har utsetts först och någon planering på detregionala planet har inte kommit i gång. För de anställda vid harutlovats att de allra flesta skall erbjudas anställning i den nyaorganisationen, men avtalsförhandlingar om anställningsvillkoren pågår vilkelgör att man kan befara att tjänstetillsättningarna inte blir klara förrän . Delta skapar hos personalen en berättigad oro som förstärks avvetskapen att det kommer att bli uppsägningar på grund av övertalighet i dennya organisationen. Utökning av antalet platser med introduktions- ochsärskilt lönebidrag (punkt 1:10 mom. 2) AlfWennerfors, och (alla m) anför; Detär ett betydelsefullt mål att så långt möjligt bereda de arbetshandikap pade anställningar på vanliga arbetsplatser och på gängse villkor på arbetsmarknaden. För att detta mål skall nås behöver de arbetshandikappa de stöd av olika former av lönebidrag. Trots förbättringar borde lönebidragssystemet enhgt vår mening kunna utvecklas ytteriigare. Framför allt borde systemets flexibilitet ökas med hänsyn till individernas ' skiftande förutsättningar.Vi är t. ex. inte främmande för att det i vissa fall AU 1985/86:7 kan varanödvändigt att ersätta hela lönekostnaden. Vidare har vi den bestämdauppfattningen att lönebidragets storlek skall vara relaterat till den enskildeshandikapp och inte, som , styras av vem som är arbetsgivare. Det skulleföra för långt att inom ramen för detta yttrande gå in påfinansieringsfrågorna. Här skall endast antydas att det enligt vår mening rörsig om en intäkts/kostnads-problematik som bör kopplas till inte bara detstatliga handikappstödet utan i lika hög grad till det allmänna försäkringssystemetoch det kommunala socialtjänstsystemet. Den geografiska avgränsningen av (punkt II mom. 2) () och () anför; Vivill erinra om att när frågan om införande av särskiltregionalpolifiskt stöd togs förordade att alla kommuner i ochnorra skulle komma i fråga för åtgärder. Vi är fortfarande av dennamening men har avstått från att reservera oss på grund av den begränsade tidsom återstår av stödperioden. Dessutom bör stödområdesindelningen inte bliföremål för alltför ofta förekommande ändringar. Medelsanvisning till anslaget Bidrag tillförnyelsefonder på det statligt reglerade området (punkt III) () och () anför: Eftersomriksdagen är bunden av det avtal som slutits om förnyelse på det statligtreglerade området har vi av formella skäl avstått från att reservera oss motatt medel anvisas för ändamålet. Vi vill vidare erinra om att ärmotståndare till de fonder som inrättas på den privata sektorn av skäl som ärtillämpliga även på det statliga området. Vi utgår från att det blir aktuelltatt i kommande avtalsförhandlingar om lönevillkor för de statligt anställdabehandla omfattningen av strukturinsatser inom den statliga sektorn. Medel försådana åtgärder bör tillföras de anslag som finns för dessa ändamål och inteavsättas i fonder på det sätt som sägs i avtalet.