bet · G901AU11 · 1985-12-31 00:00:00 — 6. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära initiativ lill särskildaarbetsmarknadspoliliska åtgärder avseende långtidsarbetslösa i storstäderna ochsysselsätiningssvaga områden i enlighel med vad som anförts i motionen, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad som i motionen anförts om formernaför avvecklingen av AMS egenregiverksamhet. Behandlasi utskottets yttr. 25, 27 3, 4 8. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom förbättrade möjligheter för arbetshandikappade vid Samhällsföretag att fåarbete på den reguljära arbetsmarknaden, 9. alt riksdagenbeslutar att hos regeringen begära förslag om förstärkta lönebidrag föranställning av handikappade i den privata sektorn enligl de riktlinjer somredovisats i motionen, 10. alt beslular all hos regeringen begära attöverläggningar upptas med de fackliga organisationerna och arbetslöshetskassornas samor- ganisalion om formerna för all förbättra del ekonomiska skyddet vid arbetslöshet. Yrkande 11 behandlas av socialförsäkringsulskoitel ibelänkandet SfU 1985/86:14. 1985/86; A256 av m. fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen angesom åtgärder mot arbetslöshelen i . 1985/86;A257 av m. fl. (s) variyrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omsituationen på arbetsmarknaden för , 2. alt riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att enförsöksverksamhet av typ Örebroprojektel genomförs i andra utsatta regioner. 1985/86:A258 av m.fl. (s) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna behovet av återinförande av statligtprojekteringsbidrag, 2. all riksdagenhos regeringen begär alt får i uppdrag att låtalänsarbetsnämnderna la fram ålgärdspaket i enlighet med vad som anförts imotionen. 1985/86:A259 av m. fl. (fp) vari yrkas 1. alt hos regeringen begär en utredning om ettnytt system för arbetslöshetsförsäkring enligt de riktlinjer och förslag somredovisas i denna motion, 3. alt riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om vikten avflexibilitet i arbetsmarknadsutbildningen inle minsl genom stimulans och stödtill inbyggd utbildning i förelagen, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad som i motionen anförs om enöversyn av de arbetsmarknadspoliliska åtgärderna för ungdomar, 5. all riksdagenbegär all regeringen aklivt verkar för att överläggning med parterna omsärskilda ungdomsavtal återupptas, 6. att riksdagenbegär att regeringen tar inifiativ fill sådana diskussioner medarbetsmarknadens parter som krävs för alt förslaget om en temporär 20, 27, 1, 4, 60 nedsättning av arbetsgivaravgifterna kan genomföras enligtvad som redovisas i motionen, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts om stimulanslill ungdomar som vill starta egel, 8. att riksdagenbeslutar alt rekryteringsstödet även skall utgå efter , 9. att riksdagenbeslutar all dagpenning högsl skall ulgå med , 10. att riksdagenbeslular all som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförsom forskning kring arbelsmarknadspoliliska åtgärder för handikappade, 11. alt riksdagenbeslutar alt hos regeringen begära förslag om ändrad finansiering avarbetslöshetsförsäkringen så att den enskildes egenavgift i genomsnitt höjs med25 kr. Yrkande 2kommer utskottet all behandla i elt senare betänkande. 1985/86;A260 av Hans Nyhage (m) och () variyrkas att beslutar att avslå regeringens hemslällan alt fillTillfälligt sysselsättningsbidrag för textil- och konfeklionsinduslrierna förbudgelårel 1986/ 87 anvisa ett förslagsanslag om . Mofiveringenlill yrkandel återfinns i molion 1985/86:N299. 1985/86:A261 av m.fl. (c) vari yrkas 1. all beslutar all hos regeringen begära altarbetsmarknadssty relsen får i uppdrag all presentera förslag som syftar lill alt förbättra förutsättningarna för praklikarbele och lärlingsutbildning i hantverksyrken, 2. att beslutar ätt hos regeringen begära enöversyn av skilda lag- och ersättningsregler i enlighet med vad som anförs i motionen i syfte att underlätta för ungdomar att komma in som lärlingar i företag eller på annat sätt få erfarenheter av olika hantverk. Motiveringentill yrkandena återfinns i motion 1985/86;N300. 1985/86:A262 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en oinprövning av äldresiödel i enlighet med vadsom anförs i motionen. 1985/86;A263 av () vari yrkas 1. all beslutar om en försöksverksamhet medvidgat studiestöd i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. all riksdagenbeslutar omfördela - i förhållande till budgetpropositionen 1986 - 500 000 kr.från anslagspost B 20 (Bidrag till åtgärder inom kommunernas uppföljningsansvarför ungdom m.m.) till anslagspost E 3 (Studiehjälp m. 3. alt riksdagenbeslutar omfördela - i förhållande till budgetpropositionen 1986 - 500 000 kr.från anslagspost B 6 (Statsbidrag för ungdomslag) i arbelsmarknadshuvudlitelntill anslagspost E 3 (Studiehjälp m. 1985/86: A264 av () vari yrkas altriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna vad som i motionen anförtsom avlrappningssystem av statsbidraget till lönekostnaderna inomSamhällsföretag. 1985/86:A265 av () och () vari yrkas 1. alt riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad som i motionen anförs om särskildakontaktpersoner vid länsarbetsnämnderna, 2. all riksdagensom sin mening ger regeringen till känna behovel av all det särskildalönebidraget görs flexibelt i stället för att som sänkas från lill 50 %efter 12 fill 18 månader, 3. alt riksdagensom sin mening ger regeringen till känna all anordningsbidrag pä arbelsplalsfår användas för hjälp i form av fadder- och slödperso-nal i de fall bidraglill arbetsbiträde ej kan ulgå, 4. all riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att möjligheterna förbegåvningshandikappade att få anställning inom Samhällsföretag bör utökas, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att arbetsmarknadsverkets s. k.uppsökarmedel i särskild utsträckning skall användas för att uppmärksammabehovet av arbele bland de utvecklingsstörda. 1985/86;A266 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad som i motionen anförts angåendeavvecklingen av de s. k. jobbklubbarna, 2. att riksdagentill B 1. förvaltningskostnader för /87anvisar ett förslagsanslag av , 3. all riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angåendebidrag för medflyttande, 4. all riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad som i motionen anförts om , 5. all riksdagenlill B 2. Arbetsmarknadsservice för /87 anvisar ettförslagsanslag om , 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omregeringens handläggning av den nya AMU-organisa-fionen, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad som i motionen anförts angåendeutökning av anlalel plalser i arbetsmarknadsutbildning, 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angåendeutbildning av nyanställda inom tekobranschen, 9. att riksdagentill B 3. Arbetsmarknadsutbildning för / 87 anvisar ettreservationsanslag av 1 , 11. att lill B 4. Bidrag lillarbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag för /87 anvisarell förslagsanslag av 2 , AU1985/86:11 Behandlas i utskottets yttr. 55, 56 57, 58 12. all riksdagenbeslular om en ny handläggning av anslaget lill arbetsmarknadsverket försysselsättningsskapande åtgärder i enlighel med vad som i motionen anförts, 13. all riksdagenej godkänner vad regeringen förordat om avveckling av rekryleringsslödel, 14. all riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts ominnehållet i sysselsältningsmål och medelsramar för anslaget lillsysselsättningsskapande åtgärder, 15. att riksdagentill B 5. Sysselsättningsskapande åtgärder för /87 anvisar ellreservationsanslag av 2 , 16. all riksdagenavslår regeringens förslag all till B 6. Statsbidrag för ungdomslag /87 anvisa ett förslagsanslag avi , 17. all riksdagenlill Statsbidrag för arbetspraklik för ungdomar för /87 anvisarett förslagsanslag av , 18. alt riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angåendeinrättande av lönebidragsplalser i mindre förelag, 19. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angåendeutvecklingsinsatser i östra , 20. alt riksdagenavslår regeringens förslag all lill B 20. Utvecklingsinsatser i östraNorrbotten för /87 anvisa elt reservationsanslag av 22 500 000kr., 21. all riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad som i motionen anförts angåendestatsbidrag till skyddat arbele hos offentliga arbetsgivare, 22. att riksdagentill C 6. Statsbidrag fill skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare /87 anvisar ell reservationsanslag av . Yrkande 10 behandlas av socialförsäkringsutskottet ibetänkandet SfU 1985/86:14. 1985/86; A267 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen haranförts om förbättrad arbetsförmedlingsservice åt akademiker. 1985/86; A269 av () och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om behovet av att en långsiktig plan för Samhällsföretagupprättas, så att de sociala målen för verksamheten kan bibehållas. 1985/86;A270 av () vari yrkas 1. att hos regeringen begär förslag till ettpraktik- och lärlingssystem som ger alla ungdomar möjlighet sådan plats i enlighet med vad som anförs i motionen. Behandlasi utskottets yttr. 65, 70 68, 76 70, 71 77, 78 2. att iavvaktan på förslag om elt praktik- och lärlingssystem hos regeringen begärförslag om att utöka ungdomslagen lill att gälla , dvs. 3. all riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om attplatser inom ungdomslagen skall inrättas i slörre utsträckning i näringslivetsamt inom hushållssektorn och i jordbruket, 4. att riksdagenhos regeringen begär förslag till avskaffande av ATP-avgiften för ungdom under25 år. Yrkande 5kommer att behandlas i elt senare betänkande. 1985/86;A271 av () och ()vari yrkas all som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om bidrag till hjälpmedel och utrustning för handikappade. 1985/86;A272 av (c) och (fp) variyrkas all hemställer all regeringen beaktar denna fråga och anslårerforderliga medel inom ramen för det sysselsättningspolitiska programmet. 1985/86;A273 av (c) vari yrkas att riksdagenuttalar alt i bemyndigande när det gäller omorganisafion av AMSingår icke ett avskaffande av distriktsarbetsnämnderna. 1985/86; A274 av (c) och iGävle (c) vari yrkas att uttalar att allmän trivsel, gemenskap ochintresse för arbetet skall ingå i Samhällsföretagsgruppens sociala mål saml allverksamheten lokaliseras till de onnråden där behoven finns, vilket innebär ettbevarande av Arbråverksladen. 1985/86;A275 av m. fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger. regeringen till känna vad som anförts om fördelning av ekonomiskt stöd till kooperaiivi ungdomsföretagande. Motiveringentill yrkandet återfinns i molion 1985/86:N328. 1985/86 ;A276 av m.fl. (s) vari yrkas 1. alt antar 17 § i regeringens förslag fill lagom ändring i lagen om arbetslöshetsförsäkring i nedan som Motionärernas förslagbetecknade lydelse; Dagpenning utges med lägst 130 och högst ominte annat följer av denna lag. Arbetslöshetskassan beslular om dagpenningensstorlek. Dagpenning utges med lägst 130 och högst ominte annat följer av denna lag. Arbetslöshels-kassan beslular om dagpenningensstorlek. 3. alt fill Bidrag till arbetslöshetsersättningoch utbildningsbidrag för /87 anvisar ett förslagsanslag av . 55, 56 57, 58 5. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om tilläggsdirektiv tillutredningen om ersättningarna vid arbetslöshet. Yrkandena2 och 4 behandlas av socialförsäkringsutskotlet. 1985/86;A405 av m.fl. (c) vari yrkas 19. att beslutar avslå proposition 1985/86:100 iden del som rör avskaffande av bidrag till arbetstagare som beviljatsstarthjälp för återflyttning till hemorten. Yrkandena 1-18 samt 20-21 kommer all behandlas ibelänkandet AU 1985/86:13. 1985/86;A455 av.Margö Ingvardssonm.fl. (vpk) vari yrkas 2. att hos regeringen begär en utvärdering avde olika åtgärder somprövats för arbetslösa med socialmedicinska handikapp i Yrkande 1 kommer alt behandlasi betänkandet AU 1985/86:13. 1985/86:A460 av () vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningenoch omfattningen av det arbetsmarknadspolitiska programmet för östraNorrbotten, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts om attUtvecklingsfonden i skall tilldelas medel ur anslaget förUtvecklingsinsatser i östra . Yrkandena3-12 kommer alt behandlas i belänkandet AU 1985/86:13. 1985/86;A608 av m. fl. (c) vari yrkas ' 1. attriksdagen hos regeringen begär all den av oss i annat sammanhang föreslagnautredningen om allmän arbetslöshetsförsäkring får i uppdrag att kartlägga deekonomiska konsekvenserna av införandet av en allmän arbetslöshetsförsäkring idagens arbetsmarknadssituation med särskilt beaktande avjämställdhelsfrågorna. Övrigayrkanden kommer all behandlas i andra utskott. AU1985/86:11 Behandlas i utskottets yttr. Motionväckt med anledning av proposition 1985/86:84 1985/86:289 av andre vice talman ()vari yrkas all som sin mening ger regeringen lill känna altbestämmelser om tillgodoräknande av anställning i annat nordiskt land förerhållande av kontant arbetsmarknadsstöd bör las in som en del av den nyanordiska överenskommelsen. Andelen sysselsatta av totalbefolkningen uppgick enligtarbetskraftsundersökningarna () i början av detta år fill . Det betyder- även om 2Riksdagen 1985/8Ö. manbeaktar att en del av de sysselsatta är föremål för arbelsmarknadspoliliskaåtgärder - att sysselsättningsgraden är betydligt högre i än i andraOECD-länder. och har t. ex. värden kring ochVästtyskland och kring . Sysselsättningen har under del gångna året enligl ökatmed 37 000 personer och uppgick till 4 210 000 personer.Kvinnorna svarade för huvuddelen av denna ökning och större delen skedde inomden privata sektorn utanför industrin. Antalet arbetslösa enligt uppgick under samma månadlill 120 000 vilkel motsvarar av arbetskraften. Jämfört med föregående årvid samma tidpunkt innebär detta en minskning med 10 000 personer. Arbetslöshetenbland ungdomar i åldern ligger numera pä i stort sett samma nivå somgenomsnittet för arbetskraften. För gruppen är den merän dubbelt så hög eller . Arbetslöshetens utveckling dels totalt,dels för ungdomar i åldern framgår avnedanstående figur. De långtidsarbeislösas antal har minskat om man jämför debåda januarimänaderna 1985 och 1986. Anlalel personer med en arbetslöshetslidav mer än gick ned med 12 000 och var vid dess slut27 000. Som framgår av nedanstående sammanställning haromfattningen av de arbetsmarknadspoliliska insatserna under samma lid minskatunder året med motsvarande 22 000 personer. Antalpersoner i arbetsmarknadspolitiska åtgärder och 1986 Relativarbetslöshet och för ungdomar enligt t. o. m. febr.1986. I» /> 1- A,' \. 1 '.' > ' ' "v,' -' 111' O f................ I...................................... '...................................... 81 82 83 84 85 86 Utskottet AU 1985/86:11 Regeringen beskriver i propositionen resiiltalen av denekonomiska politik som har bedrivits i som goda.Återhämtningen av ekonomin har gått snabbare än väntat. Balansen gentemotomvärlden har förbättrats väsentligt och budgetunderskottet har reducerats. Enindustriell expansion har inletts. Produktion och investeringar har ökatkraftigt. Sysselsättningen har vuxit starkt efter tillbakagången åren 1981 och1982. Konjunkturbedömningar som redovisas pekar nu på enlångsammare produktionstillväxt inom industrin. Detta påverkar ocksåulvecklingen inom näringslivet i övrigt och totalproduktionens tillväxt kanväntas bli lägre under är 1986 än under är 1985. Regeringen anser all det i del perspektivet är nödvändigtall konsekvent och uthålligt hålla fasl vid den ekonomisk-politiska strategisom har följts . Balansen i ekonomin har förbättrats på eltgenomgripande sätt. Målsättningen enligt propositionen är nu att befästa ochytterligare förstärka dessa landvinningar. En avtagande lillväxttakl i ekonominfår emellertid efter hand konsekvenser även på arbetsmarknaden. Den arbetsmarknadspoliliskaberedskapen måste därför vara hög. Målen full sysselsättning och en fortsattulveckling av välfärden förutsätter emellertid varaktig balans i ekonomin, ochdessa aspekter inverkar självfallet också på utformningen avsysselsättningspoliliken. Moderata samlingspartiet lämnar i motion 1985/86:A225inledningsvis en beskrivning av utvecklingen på arbetsmarknaden. Det erinrasom att högkonjunktur brukar medföra sysselsättningsökning och att del därför äroroande all ökningen av anlalel rikliga jobb varil alltförliten för alt sänka arbetslösheten lill den normala svenska nivån ihögkonjunkturer. I motionen erinras vidare om att den senastelångtidsutredningen presenterade två sysselsältningsscenarios, ett s.k.balansallernaliv och elt s.k. referensalternativ. Utvecklingen de senaste årenhar i centrala delar huvudsakligen följl del senare alternativet, varförlångtidsutredningens prognos om en öppen arbetslöshet på ca 300 000 personerenligt motionärerna riskerar all bli verklighet. Det konstateras alt arbetsmarknadspolitiska insatseraldrig kan annat än marginellt förbättra sysselsättningsläget. Hög sysselsättning och låg arbets löshet kan bara uppnås genom en sammanhållen strategi som inriktas på nya växande arbetsmarknader inom den privata sektorn. förulsäller enligt motionen att politiken pä alla centrala områden inriktas på tillväxt och rörlighet i ekonomin. Här nämns först en reformering av skattesystemet. Motionärerna menar att den enskildes arbetsinsatser minskas vid höga skallesatser. Viljan att salsa på utbildning och karriär minskar också, eftersom det individuella resultatet av inkomstförbättringar är litet. Åven intresset och möjligheten alt ta arbete på nya bostadsorter minskar. Det totala skattesystemet-i form av inkomst-, arvs-,gåvo-,förmögenhets- AU 1985/86:11 och realisationsvinstskatter - påverkarsysselsättningsutvecklingen negativt och de samlade resultaten blir enligtmotionen att tillväxten och produktiviteten minskar i takt med attskattetrycket ökar. Här hänvisas lill förslag som moderata samlingspartiet lagtfram i annat sammanhang om skattesänkningar av skilda slag. I motionen pekas vidare på lönebildningens roll försysselsätlningsulveck-lingen. Här framhålls alt grunden för ensysselsältningsfrämjande lönebildning är alt parterna på arbetsmarknadenträffar avtal som inle skapar arbetslöshet och all regering och riksdag svararför inflationsbekämpningen. Delta kräver enligt motionärerna bl. a. sänktaskaller och ändrad finanspolitik. Vidare måste staten som arbetsgivare träffa avlal somligger i linje med dessa strävanden, inle minsl för all skapa en lönestrukturinom den ställiga seklorn som överenssiämmer med dess eget behov av ulvecklingoch rekrytering. Utbildningssystemets iröjligheter att försearbetsmarknaden med välutbildad arbetskraft beskrivs i moderaternaspartimolion som avgörande för att nå tillväxt och sysselsättning. Brist påkvalificerad arbetskraft har medfört all konjunkluruppgången inle har kunnalulnyttjas lill fullo - elt antal nya jobb har inle kommit lill. Förbättringar iutbildningssystemet är nödvändiga på alla nivåer. Förslag härom har redovisatsi andra sammanhang. I motionen förordas vidare en omläggning avnäringspolitiken som bl. a. förbättrar villkoren för små och medelstora förelagsaml friare konkurrens mellan offentlig och privat service. Åven på dessapunkter hänvisas lill särskilt framlagda förslag som behandlas i annatsammanhang. Vidare betonas alt flexibiliteten pä arbetsmarknaden måsteförbättras genom att enskilda människor stimuleras till ökad yrkesmässig och geografiskrörlighet. Avslulningsvis erinras i denna del av motionen om all den tekniskaulvecklingen också ställer slora krav på flexibilitet och anpassning.Daioriseringen får inle ses som en fara för sysselsättningen ulan snarare somen förutsättning för ett vitalt och modernt näringsliv. I molion 1985/86:A259 framhålls altarbetslösheten trots högkonjunktur ligger kvar på en mycket hög nivå.Omfattande resurser har satts in pä arbetsmarknadspolitiska åtgärder. harminskat den öppna arbetslösheten. Men kvar står all elt stort antal människorhelt eller delvis saknar arbele på den reguljära arbetsmarknaden. I december1985 var ca 300 000 personer öppet, latent eller partiellt arbetslösa och ca100 000 placerade i arbetsmarknadspoliliska åtgärder. Antalet är ungefär oförändrat jämfört med december 1984.Motionärerna framhåller som elt särskilt problem att arbetslöshetensvaraktighet ökat sedan den förra högkonjunkturen. Motionärerna anser alt grunden för den fulla sysselsättningenligger i det enskilda näringslivets vitalitet och konkurrensförmåga. Alla ansträngningar måste därför göras för att skapa .ett sådant näringsvänligt klimat att framtidstro och förelagande stimuleras. Vidare framhålls all den del av näringslivet som kommer alt svara för en stor del av den framtida sysselsättningsökningen sannolikt är tjänstesektorn. För all stimulera dess 20 expansionär del väsenlligl all bryla upp vissa offenfiiga monopol och AU 1985/86:11sfimulera konkurrens och nylänkande inom hela tjänsteproduktionen. För alt åstadkomma den nödvändiga återgången tillekonomisk balans krävs enligt molion 1985/86: A259 också alt arbetsmarknadensparter lar elt större samhällsekonomiskt ansvar. Den svenska pris- ochkoslnadsslegring-en måste pressas ned till omvärldens. Statsmakterna bör därförskapa incitament för parterna att sluta avtal på en tillfredsställande nominellnivå. anser i molion 1985/86: A255 allarbetsmarknadsproblemen i rådande högkonjunktur är slörre än under den djupalågkonjunkturen 1981/82 samt att det är långt lill del angivna målet"arbele åt alla". Del framhålls emellertid som angeläget att statenstotala kostnader för arbetsmarknadspolitik och sysselsättning kan minska.Delta kan, på ell ansvarsfullt sätt, ske endast om antalet människor som nukominer i åtnjutande av samhälleligt stöd kan minska genom att näringslivet idess olika former självt förmår ge sysselsättning. Enligl mofionärernas meningmåste ökad uppmärksamhet riktas mol möjligheterna alt skapa fler jobb inäringsliv och småföretagsamhet - jobb för dem som finns iarbetsmarknadspoliliska eller liknande åtgärder. Förutom grundläggande förändringar i den ekonomiskapolitiken för alt förbättra företagsklimatet föreslås bl. - sänktarbetsgivaravgift med 5 procentenheler för egenförelagare och de 15 förslanslällda i varje förelag, - slopadbeskattning av i förelag arbetande kapital, - fribelopp föregenavgifier, - enklareadminislraliva regler vid nyföretagande, - alt jobben ijord- och skogsbruk bevaras och utvecklas som en nationell resurs för tryggförsörjning och förbättrad miljö, - att de inhemskaproduktionsresurserna utnyttjas bättre bl. a. vad gäller bränsle och drivmedel, - alt resursernaför att skapa regional balans kraftigt förstärks. Regionalpolitiken inriktasmol särskill skogslänen. Bergslagen och sydöstra , - att stödet lillglesbygden förstärks i alla delar av landet, - att ungdomensintroduktion pä hela den ordinarie arbetsmarknaden underlättas genom en bättreanpassad gymnasieskola, lärlingsutbildning och en ändrad inriktning avungdomslagsarbetena genom ell samlat grepp för alla ungdomar i åldern , - att deregionala utvecklingsfonderna och STU skall prioritera småföretagen, - rekryteringsstödnär näringslivet anställer långtidsarbetslösa, - utökademöjligheter all inom privata näringslivet anställa handikappade. Enliglmotionärerna ger åtgärder av denna typ förutsättningar att minska satsningarnapå kortsiktiga arbelsmarknadspoliliska åtgärder.