bet · G901FöU8 · 1985-12-31 00:00:00 — om planering och anslag för totalförsvaret (prop.1985/86:100 bil. 6, förs. 1985/86:7) FöU 1985/86: I betänkandet behandlas förslag som regeringen - efterföredragning av försvarsministern, statsrådet - har förelagtriksdagen i proposition 1985/86:100 bilaga 6, i det följande kalladbudgetpropositionen. Vissa förslag i budgetpropositionen (s, 45-50) rörande devärnpliktiga har redan behandlat (FöU 1985/86:5, rskr, 117), Fråganom de värnpliktigas fria resor liksom redovisningen i budgetpropositionen (s,37-45) av frågor angående den anställda personalen tas inte upp i dettabetänkande. De kommer att redovisas i ett senare betänkande. revisorers förslag om överstyrelsens förekonomiskt försvar handläggning av beredskapslän m,m, (förs, 1985/86:7)behandlas i detta belänkande under punkt 8 med anknytning till anslagetBeredskapslagring och industriella åtgärder, I belänkandel behandlas också 66 motionsyrkanden, Allamotioner utom en är väckta under den allmänna motionstiden , Ensammanställning av motionsyrkandena finns i bilaga. Där framgår var ibelänkandel de olika yrkandena behandlas. Betänkandet gäller i huvudsak planering och anslag förmilitär och civil verksamhet inom totalförsvaret. Vidare berörs samhälletsfredstida räddningstjänst. Genom budgetpropositionen har på vanligt sättfått ta del av en redogörelse och vissa synpunkter angående säkerhets- ochförsvarspolitiken. Utskottet anser enhälligt att bör lämna utanerinran vad försvarsministern har anfört. Den svenska säkerhetspolitikenligger fast. Beträffande totalförsvaret anser utskottet att vadförsvarsministern anfört bör lämnas utan erinran. Det gäller bl, a, attberedskapsaspekter bör beaktas vid all planering av samhällsverksamhet, I ett avsnitt om den militära delen av totalförsvaretsverksamhet biträder utskottet vad försvarsministern har anfört om bl, a,krigsorganisationens och fredsorganisafionens utveckling. Beträffande denekonomiska planeringen tillstyrker utskottets socialdemokrafiska majoritet attriksdagen bifaller regeringens förslag, som bl, a, innebär en utgiftsram /87 om 22 , i prisläget , Utskottetsföreträdare form, fp och c reserverar sig gemensamt angående utgiftsramen, somde anser bör vara 240 milj, kr, större, 1 1985/86. I fråga om och försvarsindustrin harutskottet inte några FöU 1985/86: invändningar mot vad försvarsministernanfört. Den civila totalförsvarsverksarnheten ochfredsräddningstjänsten behand-j las i ett särskilt avsnitt. Beträffande civilledning och samordning, civilförsvar, psykologiskt försvar och övrigafunktioner inom den civila försvarsverksamheten samt beträffandefredsräddningstjänsten föreslår utskottel atl lämnar utan erinran vadförsvarsministern har anfört. Utskottet tillstyrker regeringens förslag omutgiftsramar /87 för - för verksamhetenutom skyddsrum om 493 milj, kr, och för skyddsrum om 578,7 milj, kr,, båda iprisläget , I nägra avseenden föreslår utskottel att riksdagenskall göra särskilda uttalanden. Det gäller dels behovet att finna lämpligalokaler för den nya överstyrelsen för civil beredskap, dels arbetet rörandesjuktransporter med helikoptrar, I båda fallen anser utskottet att verksamhetenbör påskyndas. Utskottet förordar vidare att 1 milj, kr, mer än regeringen harräknat med skall avsättas till stöd för civilförsvarsförbundsförsöksverksamhet med rekrytering och övning av hemskyddsombud. Utskottetsmajoritet bedömer att det ökade stödet kan finansieras genom omfördelning avmedel inom utgiftsramen för verksamhet utom skyddsrum medanföreträdare för m anser att utgiftsramen bör ökas med nämnda belopp. Beträffande ett förslag av revisorer omhandläggning av beredskapslån m. m, föreslår utskottet att skalluttala sig i huvudsak enligt revisorernas förslag. Flertalet motionsyrkanden som behandlas i betänkandetgäller särskilda frågor och utgör inte motförslag till regeringens förslag, Iåtskilliga fall avstyrker utskottet bifall till sådana yrkanden med hänvisningtill pågående planering och arbetet försvarskommitté, Toly reservationer och ett särskilt yttrande har lämnats.Reservationerna gäller bl, a, regionala försörjningsplaner och en upprustningav (c), elt utredningsarbete för införande av en allmäntolalförsvarsplikt (fp), effektivare krigsförbandsövningar (c), ett starkareförsvar av (fp och c), tidsplanen för anskaffning av andningsskyddtill befolkningen (m och c) samt övningsrytmen för (m), Regeringen har i budgetpropositionen (s, 7-10) berettriksdagen tillfälle att ta del av vad föredragande statsrådet har anfört omsäkerhets- och försvarspolitiken. Enligt föredragande statsrådet fortsätter förhållandetmellan supermakterna att präglas av en kombination av rivalitet och strävanlill begränsad samverkan, Efter de senaste årens mycket kyliga relationer harsupermakterna bl, a, återupptagit förhandlingar om strategiskakärnvapen som legat nere sedan slutet av , Dessutom har ledarna för USAoch hållit sitt första toppmöte . Det är dock enligt försvarsministernovisst om misstänksamheten och spänningen inom en nära FöU 1985/86:8framtid skall kunna vändas i en mer konstruktiv dialog och ett vidgatsamarbete. Kapprustningen fortgår i oförminskad takt. Den snabba vapentekniskautvecklingen innehåller i sig element som undergräver förtroende och försvåraröverenskommelser om nedrustning och rustningsbegränsning. Supermakterna framstår, uttalar försvarsministern, trotsdetta som oförändrat beslutna att söka undvika en direkt militärkonfrontation, vilken ytterst skulle kunna resultera i ett kärnvapenkrig medförödande konsekvenser. leder supermakternas ömsesidiga, djuptförankrade misstro och ökade militära förmåga till att kampen om inflytandemellan blocken fortgår i global skala med betydande återverkningar på hela detinternationella klimatet. I flera delar av världen är supermakterna benägna att seregionala och även inomstatliga konflikter i ett maktpolitiskt öst-väst-perspektiv. Eftersom supermakterna uppfattar att deras intressen är direkt berörda i många av dessa konflikter kan även geografiskt begränsade oroligheter riskera att fördjupas och spridas och fä vittomfattande säkerhetspolitiska konsekven- a, Enviss tendens kan dock förmärkas fill att supermakterna söker undvika attregionala konflikter leder till verkligt allvarliga motsättningar dem emellan,uttalar försvarsministern. Inom båda maktblocken fortsätter försvarsstrategin attvara föremål för intensiva diskussioner. I diskuteras i ökad gradmöjligheten av utdragna konventionella operationer i samband med ett krig iEuropa, har deklarerat att man inte kommer att vara först altanvända kärnvapen. Inom NATO förefaller det enligt försvarsministern vara enalltmera utbredd åsikt att det upplevda beroendet av tidig kärnvapeninsats börminskas genom förstärkning av det konventionella försvaret. Emellertid finnsstarka ekonomiska hinder för en långtgående utveckling i denna riktning. Inomöverskådlig tid torde båda maktblocken ytterst bygga sina strategier påkärnvapenavskräckning. Båda upprätthåller mycket stora, insatsbereddakonventionella styrkor i som antalsmäs-sigt varit tämligenkonstanta men vars kvalitet kontinuerligtförbättrats. Den kvalitativa kapprustningen har fortsatt i ettuppdrivet tempo, medan endast obetydliga framsteg gjorts iruslningsbegränsnings- och nedrustningsfrågor. Huvudansvaret för de uteblivnaresultaten i nedrustningsarbetet ligger på de båda supermakterna, uttalarförsvarsministern. De nordiska länderna kan enligt försvarsministern inteundgå att beröras av de stormaktsmotsättningar som gäller , Härtillkommer att det nordeuropeiska och nordatiantiska området successivt vuxit istrategisk betydelse. Huvudorsaken är - uttalar försvarsministern - utbyggnadenav de sovjetiska marinbaserna på , vilkas lokalisering till stor delär betingad av globalstrategiska och geografiska faktorer i förening med denvapentekniska utvecklingen. Denna utbyggnad har följts av norska beslut om bl,a, förhandslagring i mellersta av utrustning för amerikanska marinkårsförband.Den ökning av den militära aktiviteten i det nordiska området som ägt rum påbåda sidor bör i första hand ses som led i supermakternas bevakande av sinaglobala intressen och som en del av den strategiska maktbalansen dem emellan. Det nordeuropeiska och nordatlantiska områdets ökadestrategiska bety- FöU 1985/86:8 delse, motsättningarna mellan stormaktsblockenoch den militärtekniska utvecklingen har sammantagna lett till att ävenSveriges läge blir mera utsatt i händelse av kriser och väpnade konflikter ivår omvärld. Denna utveckling har ocksä lett till ökade påfrestningar i fred,främst i form av kränkningar av vårt territorium. Dessa tendenser berördes i1982 års försvarsbeslut men har genom senare tids utveckling kommit tilltydligare uttryck, har bl, a, - såsom framgår -utsatts för grova undervattenskränkningarvilkas särskilda säkerhetspolitiska betydelse understryks av att de tillskillnad från andra kränkningar till sjöss och i luften till övervägande delmåste anses vara avsiktliga. En rad iakttagelser och indikationer somredovisats av överbefälhavaren till regeringen har enligt försvarsministernlett till slutsatsen att liknande undervattensverksamhet förekommit även efterår 1982, Respekten för vår säkerhetspolitiska linje har krävt attvi redan i fredstid ingripit med största fasthet mot kränkningar av vårtterritorium. Vår förmåga att upptäcka och ingripa mot främmande ubåtar har stärktsoch fortsätter att stärkas efter hand. Del är även fortsättningsvis vårskyldighet och vår bestämda föresats att med alla till buds stående medel hävdaSveriges territoriella integritet. Regeringen har inte tvekat och kommer inteatt tveka att ingripa mot den eller dem som kränker svenskt territorium. Måletär och förblir att förmå främmande makter att avstå från kränkningar, uttalarförsvarsministern. Vårt beroende av ett handelsutbyte med omvärlden ledertill att motsättningar och kriser i andra delar av världen kan få konsekvenserockså i , Särskilda problem kan skapas av det högteknologiembargo somvästliga industriländer riktat mot , uttalar försvarsministern. Det grundläggande säkerhetspoHliska mönstret i Nordenbestår. Den svenska säkerhetspolitiken ligger fast. Regeringen kommer - betonarförsvarsministern - att fullfölja denna politik med kraft, klarhet ochkonsekvens. Förtroendet för vår vilja och vår förmåga att i krig bevaraneutraliteten måste vidmakthållas. Det får varken skapas farhågor ellerförväntningar om att ens under starkt yttre tryck skulle överge sinneutralitetspolitik. Det råder bred uppslutning kring den svenska säkerhetspolitikensprinciper. Detta är en väsentlig nationell tillgång. Försvarsministern framhåller att regeringen kommer attfullfölja försvarsbeslut, med den inriktning som angavs i 1984 årsfyrparfiöverens-kommelse och i den senaste budgetpropositionen, 1984 årsförsvarskommitté har enats om de grundläggande förutsättningarna försäkerhetspolitiken inför 1990-talet, Detta är ett uttryck för en uppslutningkring den traditionella svenska säkerhetspolitiken. Det utgör också en fastgrund för kommitténs fortsatta arbete med inriktning rnot 1987 årsförsvarsbeslut. Som del av säkerhetspolitiken fordras en fast ochkonsekvent försvarspolitik som inger respekt och förtroende såväl i omvärldensom hos svenska folket. Totalförsvaret skall i första hand vara fredsbevarandegenom att ha sådan styrka, sammansättning och beredskap att en angriparesförluster och andra uppoffringar i samband med försök att utnyttja vårt landinte ter sig rimliga i förhållande tillfördelarna. Ett sä utformat totalförsvar utgör ett FöU 1985/86:8 väsentligtbidrag till lugn, stabilitet och en begränsad stormaktsnärvaro i det nordiskaområdet i fred och i internafionella kriser. Det är därtill en förutsättningför att svensk neutralitet skall bli respekterad vid krig i vårt närområde,avslutar försvarsministern. 1985/86:Fö203 av m,fl, (vpk) såvitt gäller yrkandena 1, att bos regeringenhemställer om en redovisning av hur embargopolitik påverkar de svenskaförsvarsåtgärderna, 2, att hos regeringenhemställer om förslag hur utiandsberoen-det vid anskaffning av militär materielskall minskas, 1985/86:Fö205av m, fl, (c) såvitt gäller yrkande 1 att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen av svensk säkerhets-och försvarspoUtik, Sverigessäkerhetspolitik syftar till att bevara landets fred, frihet och oberoende.Enligt försvarsbeslut (prop. 1981/82:102, FöU 18, rskr. 374) formassäkerhetspolitiken genom samverkan mellan utrikespolitiken, försvarspolitiken,vår politik i internationella nedrustningsfrågor, handelspolitiken ochbiståndspolitiken. Vårt land för en alliansfri utrikespolitik som syftar tillneutralitet om det blir krig i vår omvärld. Föratt den svenska säkerhetspolitiken skall vara trovärdig och realistisk måsteden - vid sidan av andra säkerhetspolitiska medel - stödjas av ettrespektingivande totalförsvar. Försvarspolitiken syftar till att totalförsvaretvid kriser och konflikter i mellan stormaktsblocken skall ha en sådanstyrka, sammansättning och beredskap att hot, påtryckningar eller angrepp motSverige inte kan bedömas vara lönsamt för någon. Totalförsvaret har i så fallden önskade fredsbevarande förmågan. OmSverige trots alla ansträngningar att stå utanför ändå blir indraget i ett krigskall alla tillgängliga resurser koncentreras på ett kraftfullt försvar och påen politik som bevarar landets frihet. Utskottethar inte något att invända mot föredragande statsrådets redogörelse ochbedömningar i budgetpropositionen. Liksom försvarsministern anser utskottet attdet är en väsentlig nationell tillgång att det råder bred uppslutning kring densvenska säkerhetspolitikens principer, Icenterpartiets motion Fö205 behandlas inriktningen av svensk säkerhets-och försvarspolitik.Enligt motionärerna är nationell säkerhet och trygghet en förutsättning för attde enskilda medborgarna skall känna personlig trygghet. Motionärernaframhåller att det inte finns någon motsättning mellan å ena sidan vårasträvanden efter fred, nedrustning och stopp för kärnvapen och å andra sidan ennationell säkerhetspolitik som är baserad på ett starkt svenskt försvar. I Enligtmotionen skall försvarsmakten vara fredsbevarande, stabiliserande FöU 1985/86:8och krigsavhållande. Förmågan att upprätthålla ett trovärdigt invasionsförsvarär enligt motionärerna av grundläggande betydelse. För att försvarsmaktensförmåga skall uppfattas som trovärdig krävs enligt deras mening att utrustning,organisation och utbildning successivt anpassas till utvecklingen i omvärlden. Utskottet anser att uttalandena om säkerhets- ochförsvarspolitiken i motion Fö205 (c) stämmer överens med ambitionerna i 1982års försvarsbeslut, med ställningstaganden av som har gjorts senareoch med vad försvarskommitté har anfört (SOU 1985:23), Utskottet villunderstryka vad som sägs i motionen om att det inte finns någon motsättningmellan försvarspolitiken och säkerhetspolitiken i övrigt. Det finns emellertid inteanledning för att i enlighet med motionsyrkandet nu rikta ettfillkännagivande till regeringen. kommunisterna tar i motion Fö203 upp detberoende av andra länder som handelsutbyte med omvärlden kan sägasinnebära. Enligt motionen hade bort redovisas en fylligare analys av dessafrågor i budgetpropositionen. Enligt motionärerna är det för säkerhets- ochförsvarspolitiken nödvändigt att försöker att i största möjligaomfattning frigöra sig från inflytande från och NATO när det gälleranskaffning av viktig materiel till det militära försvaret. börenligt deras mening begära att regeringen utvecklar och redovisar hur man skallminska landets utlandsberoende för försvarsåtgärder och anskaffning av militärmateriel. Utskottet vill liksom vid föregående (FöU1984/85:9 s, 8-9) påpeka att försvarsbeslut bl, a, innebär attanskaffningen av för försvaret väsentlig materiel inte får ske så att Sverigekommer i en beroendeställning till andra länder av sådan art att den kanutnyttjas för påtryckningar eller så att vi i en krissituation står utan viktigmateriel. Regeringen måste beakta denna inriktning. Det finns emellertid risk för särskilda problem på grundav att andra länder redan i fredstid blir mindre benägna att dela med sig avviktigt tekniskt kunnande. I dagens läge bedöms sådan exportkontrollpolitikinte utgöra något hot för . Industrispionage och säkerhetsskydd måste avflera skäl ägnas större uppmärksamhet. Vidare talar utvecklingen för att vi merän måste satsa på svenskt tekniskt kunnande, både för inhemskutveckling och tillverkning och för att skall förbli en kompetentdeltagare i ett nödvändigt teknologiutbyte med omvärlden. Frågor av detta slag ligger inom ramen för uppdraget till1984 års försvarskommitté och kan väntas bli behandlade av undernästa . Nytt underlag i denna fråga har överlämnatstill regeringen av och Krigsvetenskapsakademien isamverkan. Några uttalanden av enligt yrkandena i motion Fö203 ärinte påkallade. 1, att riksdagenavslår motion 1985/86:Fö203, yrkandena 1 och 2, om utlandsberoende vidförsvarsåtgärder, 2, att riksdagenavslår motion 1985/86:Fö205, yrkande 1, om ett uttalande av riksdagenrörande inriktningen av säkerhets- och för- FöU 1985/86:f svarspolitiken, 3,att lämnar utan erinran vad föredragande statsrådet har anfört omsäkerhets- och försvarspolitiken, Regeringenhar i budgetpropositionen (s, 11) berett tillfälle att ta del av vadföredragande statsrådet har anfört om förberedelser totalförsvarsbeslut. Regeringenavser att förelägga förslag omsäkerhetspolitikens inriktning och totalförsvarets fortsatta utveckling /87, Arbetet med att ta fram underlag för förslaget pågår. redovisar huvuddragen av detta arbete. Efterdet att budgetpropositionen lämnades till har 1984 årsförsvarskommitté (Ds Fö 1986:1) lämnat förslag tillförsvarsministern beträffande inriktningen av programplaneringen inomtotalförsvaret för , Regeringen har den 20 februari 1986beslutat om anvisningar för sådan planering. Utskottethar inte något att invända mot försvarsministerns redogörelse och hemställer att läggerredogörelsen till handlingarna. Regeringenhar i budgetpropositionen (s, 12-17) berett tillfälle att ta del avvad föredragande statsrådet har anfört om totalförsvaret. 1985/86:K412av m.fl. (fp) såvitt gäller yrkande 5 att beslutaratt hos regeringen begära att sårbarhetsberedningen tills vidare skallfortsätta sin verksamhet. 1985/86:Fö201av m.fl, (fp) vari yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande den principiella inriktningen av totalförsvarets fortsatta utveckling års försvarsbeslut, 2, attriksdagen uttalar att inriktning och handlingsvägar som redovisas i motionen skall belysas års försvarsbeslut, 1985/86:Fö203av m.fl. (vpk) såvitt gäller yrkande 3 att uttalar attsårbarhetsaspekterna måste beaktas långt mer än tidigare årsförsvarsbeslut och att en "omrustning" från militär till civil sektorbör ske inom totalförsvaret. 1985/86:Fö205 av KarinSöder m, fl. (c) såvitt gäller yrkande 9 att FöU 1985/86:8 somsin mening ger regeringen till känna vad som anförts om att regionalaförsörjnings- och livsmedelsplaner upprättas, 1985/86:Fö206av () vari yrkas att uttalar att totalförsvaretssamlade personalbehov för civila och militära uppgifter bör tillgodosesgenom en allmän tolalförsvarsplikt, varigenom den enskilde - oavsett uppgift -bör tillförsäkras en grundläggande självförsvars-utbildning. Tillgrund för totalförsvarets utveckling t,o, m, /87 ligger 1982 årsförsvarsbeslut. Totalförsvarets fortsatta utveckling behandlas för närvarandeav försvarskommitté. berör totalförsvarets allmänna inriktning och ledning, gemensamförsvarsforskning samt vissa struktur- och samordningsfrågor. Utskottet harinte något att invända mot försvarsministerns redogörelse. Enligtförsvarsministern bör beredskapsaspekter beaktas vid all planering avsamhällsverksamhet. Detta förtjänar att understrykas, Imotion Fö201 redovisas en principiell inriktning av totalförsvaretsfortsattautveckling som förordas av års försvarsbeslut.Motionärerna önskar att inriktning och handlingsvägar som redovisas i motionenskall belysas inför försvarsbeslutet och uttalar att oroande brister itotalförsvaret måste åtgärdas. Motionen berör områden och delar avtotalförsvaret som enligt mening bör förstärkas eller på annatsätt förändras. a. behandlas o utvecklingen av vår relativa försvarskraft oinriktningen av försvarsmaktens utveckling o ledning, underrättelsetjänst och beredskapo utbildningen inom försvarsmakten o försvarsmaktens personal ochfredsorganisation o försvarsindustrin o totalförsvarets civila delar. Motionärernaförutsätter att överbefälhavaren ges i uppdrag att redovisa en komplettprogramplan för det militära försvaret inom en ekonomisk ram om sammanlagt 115miljarder kronor för , Deninriktning av totalförsvarets fortsatta utveckling som förordas i motion Fö201strider enligt utskottets mening inte mot vad försvarskommittén haruttalat eller mot de anvisningar för programplaneringen som regeringen harbeslutat , Anvisningarna innebär bl, a, attprogramplanering för den militära delen av totalförsvaret skall genomföras påsex olika ekonomiska nivåer, ,Den inriktning och de handlingsvägar som anges imotionen torde i allt väsentligt komma att belysas årsförsvarsbeslut. Eftersom motionens syfte tillgodoses genom pågående arbete ärnågot uttalande av inte påkallat. Centerpartietsmotion FÖ205 behandlar bl. a. samhällets sårbarhet. Enligt motionärerna börsamhället planeras så att det klarar kriser som sträckersig över ett flertal år. De understryker sårbarhelsproblemen inom FöU1985/86:8 el-, data-, elektronik- och livsmedelssektorerna och efterlyserregionala försörjningsplaner för exempelvis elkraft, transporter och livsmedel.Inlandsbanans betydelse för totalförsvaret betonas särskilt. kommunisterna hävdar i motion Fö203 alt samhälletssårbarhet måste beaktas långt mer än tidigare års försvarsbeslut.Man vill också att skall uttala sig för en ändrad avvägning tillförmån för totalförsvarets civila delar. Sårbarhetsaspekterna i försvarsfråganbetecknas som viktigare än på något annat område i samhället. Utskottet konstaterar liksom tidigare (FöU 1984/85:9 s,10) att vårt samhälle är sårbart i många avseenden, Sårbarhelsfrägor bör ägnasökad uppmärksamhet. Riktlinjerna för arbetet med att ta fram underlag förregeringens förslag till försvarsbeslut innebär att så sker. (Ds Fö 1986:1) har uttalat att ökad internationell integration, tekniskutveckling och strukturella förändringar i samhället får sårbarhetskonsekvenser,som har uppmärksammats särskilt beträffande data- och elektronikområdena.Sådana konsekvenser bör enligt kommittén klarläggas och behandlas inom ramenför beredskapsplaneringen för de enskilda funktionerna i syfte att uppnå en såhög funktionssäkerhet som möjligt. Härvid bör kraven på funklionssäkerhel ifred vara utgångspunkten. Kommittén har vidare uttalat att för funktionenLivsmedelsförsörjning bör analyseras vilka krav som med hänsyn tilllivsmedelsförsörjningen i krig bör ställas på den regionala fördelningen av produktionoch lagring. Enligt kommittén bör förhållandena i belysas särskilt.Kommitténs skrivelse skall enligt regeringens direktiv ligga till grund förplaneringen. Utskottet har vidare inhämtat atl regeringen avser att lämna ettuppdrag lill angående en eventuell upprustning avinlandsbanan. Utskottet förutsätter att särbarhetsfrågorna uppmärksammasinom all totalförsvarsplanering och redovisas i regeringens förslag till nyttförsvarsbeslut. har lämnat ett yttrande tillnäringsulskoltet om reservanordningar vid störningar i elförsörjningen (FöU1985/86:6 y, NU 1985/86:17), Något uttalande av om sårbarhetsfrågornaeller om en ändrad avvägning inom totalförsvaret vill utskottet inte förorda. Sårbarhetsberedningen har avslutat sin verksamhet.