bet · G901KU25 · 1985-12-31 00:00:00 — Näringens företrädare hade en annan uppfattning. Det visade sig att man hade kommit till olikauppfattningar beroende på vilket basår man utgått frän när man gjordebedömningarna. De statliga företrädarna gick pä samma linje somjordbruksnämndens experter hade gjort, dvs. man utgick frånvärldsmarknadspriserna för åren 1976/77 och 1977/78, dvs. åren kring 1977 årsjordbrukspolitiska beslut. Näringens företrädare ville däremot att man skulleutgå från världsmarknadspriserna . Detta var bakgrundentill att man kom fram till olika ståndpunkter. Såväl jordbruksnämndens experter som denna analysgrupp,spannmålsgruppen, kom således fram till slutsatsen att det icke varvärldsmarknadspriser som orsakat underskottet i sparinmålskassan. Ärendet remitterades sedan till statens jordbruksnämnd,som inte hade någon avvikande uppfattning. Underskottet i spannmälskassan hadedå vuxit till 550 milj. kr. - man hade vid prisöverläggningarna varit överensom att man skulle låta det gå dithän. Regeringen antog då samma ståndpunkt somdessa olika expertgrupper gjort, dvs. man konstaterade att det icke var de lågavärldsmarknadspriserna som låg bakom underskottet. Därmed var det också klart,enligt beslut, dels att ytterligare överläggningar icke skulle upptas,dels att jordbruket skulle stå för kostnaderna. beslut sades nämligen att om underskottetuppkommit på grund av låga världsmarknadspriser hade jordbruket möjlighet attbegära överläggningar. Då man kommit fram till att det icke var lågavärldsmarknadspriser som låg bakom underskottet menade regeringen att det ickefanns skäl att uppta ytterligare diskussioner. Det hade nämligen varitdiskussioner, dels i samband med prisöverläggningar, även om dessa varmycket korta, dels under hela den tid som spannmålsgruppens arbete försiggick.Jordbrukets företrädare hade också möjlighet att lägga sin syn på frågan närjordbruksnämnden sammanträdde. Den ståndpunkt som jordbruket intog var såledesganska välkänd. Det absoluta skälet till att överläggningar icke upptogs varatt man kommit fram till att underskottet icke uppkommit på grund av lågavärldsmarknadspriser. Då skulle det, enligt riksdagsbeslutet, inte hellerfinnas möjlighet till överläggningar. Det är ikorthet, herr ordförande, det som finns att säga i frågan. : Då lämnar jag ordet fritt för frågor. : Jag vill ställa några frågor med anledningav detta. Skälet till att överläggningar inte upptogs sägs vara att man inte ansåg att underskottet berodde på låga världsmarknadspriser - detta enligt de givna förutsättningar- 211 na att mananvände precis de jämförelseår som har redovisats. Hade man kU 1985/86'25 inga diskussionerangående den jämförelseperiod som skulle utgöra grunden Bil. A 18 förförhandlingarna? : Självfallet gick regeringen igenom detmaterial som hade lämnats in. Av detta material framgår jordbruksnämndensstatistiska expertis bedömningar. Denna expertis kom fram till dessa utgångsår,eller basår, för beräkningarna. Självfallet diskuterade och granskaderegeringen detta material, men man kom icke frarn till någon annan slutsats änden som experterna kommit fram till. : Anser att besluthade ett materiellt innehåll för jordbruket, om man jämför med detta beslutsuttalande om åkerarealen och de tre mål som skulle ställas upp beträffande produktion,konsumenter och inkomstlikställighet? Fick jordbruket enöverkompensation med hänsyn till inkomstmålet, eller varför skall man i dettaläge lägga pä dagens och framtidens brukare de skulder som uppkommit långttillbaka i tiden? : Spannmålsgruppen drar egentligen tvåslutsatser av sin analys och genomgång av materialet. Man säger att orsakentill underskottet i kassan antingen är att skörden varit alltför stor eller attinlösenpriserna för jordbrukarna varit för höga. Det är de tvä orsaker man kanfinna, eftersom det inte var världsmarknadspriserna som var orsaken till attunderskottet uppkom. Då kan man naturligtvis säga att om svensk spannmålshandelhade suttit med facit i handen och vetat om att det som varit detvanliga -nämligen att prisvariationerna om man drar ut dem under entillräckligt tar ut varandra - inte skulle gälla, då förmodar jagatt spannmålshandeln hade valt att sätta ett något lägre inlösenpris, ochdärmed naturligtvis minskat underskottet i kassan. fortsatte man att betalaut inte bara oförändrade utan ökande priser på spannmål. Detta leddenaturligtvis, även vid ett världsmarknadspris som var oförändrat, alltså inteett lågt världsmarknadspris, fram till att belastningen blev påtaglig omskörden blev stor. Jag förmodar att man hade tagit hänsyn till detta om manhade haft facit i hand. hade man inte det, och därför gick man den väg somriksdagen hade anvisat, dvs. att låna upp pengarna och därmed skjuta dettaframför sig i förhoppningen om att det skulle bli en normalisering. Det blevicke så, och då stod man till slut med detta underskott. : Man lät spannmålspriset ha en viss nivå närvärldsmarknadspriserna sjönk. Då ökade underskottet i kassan ända fram /85, om jag har förstått det rätt. Det kan väl betraktas som såg beslut på ett visst sätt och hade förväntat sig framtidaförhandlingar om hur detta skulle lösas. Jag skulle vilja veta vilken betydelsedevalveringsavdraget har i detta sammanhang. : Det skedde tre devalveringar under dennaperiod-1978,1982 och 1983.Dessa devalveringar beaktades vid prisuppgörelserna inför den 1 Då dessa _,_ " " * ' 212 ramöverenskommelserträffades sade man att om väsentligt förändrade KU 1985/86:25 förutsättningarför utrikeshandeln inträffade - i detta har man räknat in mer Bil. betydandeväxelkursförändringar-skulle man diskutera åtgärder. har denprincipen gällt, att intäktsförändringar från exporten icke skall beaktasvid prisuppgörelserna så länge det är fråga om mer normala förändringar.Exporten har alltså varit jordbrukets sak. devalveringarnagenom att man från kompensationsbeloppet har gjort Avdragen har främst motiverats med att exportprisernastiger när devalverar, vilket är positivt för jordbruket. Jordbruksnämndenanser att devalveringsavdragen har beaktats och att jordbruketicke har något ytterligare att fordra i detta sammanhang. : Vi får försöka hålla oss till att granskaregeringen och inte komma in på jordbruksutskottets område. : Bakgrunden till detta är ju omförhandlingar skall komma till stånd eller inte. I och med attdevalveringseffekterna har tagits med har man i detta sammanhang i varje fallbeaktat världsmarknadspriserna och inte enbart det förhållandet att det varstora skördar. Jag undrar hur frågan om underskottet har behandlats ochdiskuterats vid årets förhandlingar, med hänsyn till att den anmälan som vi harfått skedde före de slutliga uppgörelserna vid årets prisförhandlingar, efterdet att jordbruksnämnden lämnade sitt material till regeringen och regeringenavvisade förhandlingar. : Det historiska underskottet har intebeaktats vid årets överläggningar annat än på ett sätt, nämligen attförhandlarna vände sig till regeringen och bad att möjlighet skulle ges attskjuta upp inbetalningen av detta s. k. historiska underskott ett år.Regeringen gav nämligen jordbruksnämnden i uppdrag att lägga fast en fyraårigamorteringsplan för inbetalningen av dessa 555 milj. kr. Man hemställde då om att deUa skulle träda i kraft från istället för . Det gav regeringen sitt klartecken till. Hurmycket detta påverkade att överenskommelsen kom till stånd vet jag inte. Iövrigt fanns det självfallet inte någon anledning att behandla det historiskaunderskottet vid årets prisöverläggningar, eftersom regeringen har fattat ettbeslut grundat på de rapporter som jag tidigare hänvisat till. Detta är såledesinte något som man vid prisöverläggningarna kan ta upp till förnyaddiskussion. : Vid alla jordbruksavtal har det varitfråga om att näringen skulle stå för överskottet i animalieproduktionen.Ansvaret för spannmålsöverskottet skulle man emellertid dela på. Är det rättuppfattat, att vi i våra jordbrukspolitiska beslut har gett uttryck för attstaten skulle ha del av ansvaret för spannmålsöverskottet? : Skrivningen beslut var ganskaluddig. Skrivningen beslut var likartad men något fastare ikonturen. : Staten har alltså ett ansvar? : Staten har enligt riksdagensställningstagande ett ansvar, om 2i-i man kanvisa - och dä är jag tillbaka vid beslut - att underskottet i KU1985/86:25 spannmälskassan beror på låga världsmarknadspriser. : Regeringen ligger i tvist med näringensföreträdare, . Vad är tvistens huvudfråga enligt bedömning?För egen del uppfattar jag det som att basperiodens längd är tvistenshuvudfråga. : Tvistens huvudfråga är huruvida det är lågavärldsmarknadspriser eller andra faktorer som har åstadkommit underskottet ispannmålskassan. De experter som regeringen har haft till sitt förfogande -från jordbruksnämnden och från den särskilda analysgruppen - har kommit framtill att det icke är de låga världsmarknadspriserna, utan det är andrafaktorer. Då är det alltså, enligt riksdagsbeslutet, jordbruket som skall ståför fiolerna. : Har inte basperiodens längd någonbetydelse när man för sådana här förhandlingar? : Jo, eftersom jordbrukets företrädare fåttfram en uppgift och de statliga experterna en annan, är det alldeles uppenbartatt skiljaktigheter-na har uppkommit beroende på vilken basperiod man har valt.De statliga företrädarna i analysgruppen och statens jordbruksnämndsstatistiker och experter har valt den basperiod .som jag omnämnde, dvs. Jordbrukets företrädare däremot har velat gå tillbaka tillbörjan av , då världsmarknadspriserna var extremt höga. : Om man bortser från expertgruppen och gårin i överläggningarna på ett annat sätt och rent generellt vill ha engenomsnittlig bas, så är man väl betjänt av så många data som möjligt vidbedömningen. I detta fall borde man väl då ta med en sä sommöjligt? : Ja, man kan ha helt olika uppfattningar omvilken basperiod man skall välja - det är alldeles uppenbart. De statligaexperterna på jordbruksnämnden, liksom analysgruppen, menar att det inte fannsnågon anledning att som utgångspunkt välja just de år då världsmarknadsprisernavar extremt höga. Då skulle man alltid kunna säga att det var lågavärldsmarknadspriser som var orsaken till ett underskott. : nämnde själv att man bör haen tillräckligt . Det förefaller därför som om man vid 1977 årsbeslut i sina beräkningar ändå tog med att man för dessa cyklers skull bör haen relativt . Det är ungefär vad professor menar isin promemoria. : I riksdagsbeslutet sägs att man bör ta ennågot än i beaktande. Det är riktigt. Det harjordbruksnämndens expertis och analysgruppens folk gjort då de har kommit fram tilldetta. Däremot kan jag i dessa förarbeten inte finna något stöd för detpåstående som ibland kommer fram från jordbrukarhåll, nämligen att man skullevälja en femårig basperiod. : Det fanns en socialdemokratisk reservationfogad till det betänkande som föranledde beslut. förhållandefår man en känsla av att denna socialdemokratiska reservation KU 1985/86:25har varit mer vägledande för regeringens ställningstagande än denursprung- Bil. A 18 liga utskottstext som föranledde beslut. : Jag tycker att det är en allvarliganklagelse som riktar mot statens jordbruksnämnds statistikeroch jurister när han påstår att de skulle välja att utgå från ensocialdemokratisk reservation i stället för från fattade beslut. Omjag känner svensk ämbetsman-natradition rätt så tror jag att man har utgåttfrån beslut och kommit fram till denna bedömning. Om regeringenspolitiska bedömning av detta hade avvikit från vad experterna tagit fram, dåkunde man möjligen ha haft denna misstanke mot regeringen. Men regeringen harföljt vad jordbruksnämndens expertis inkl. analysgruppens folk har kommit framtill. : Jag undrar om den grupp som tillsatts,enligt ett pressmeddelande frän , med tidigare generaldirektörIngvar som ordförande, kommer att ta upp detta spörsmål. : Nej, den gruppen kommer att diskutera framtiden.Den kommer att föra en diskussion om vad vi kan göra för att inte hamna i ettläge där underskottet i spannmålskassan stiger med en förfärande snabbhet.Enbart detta regleringsår förväntas underskottet i spannmålskassan överstiga 1miljard. Gruppen kommer att försöka finna olika sätt att nedbringa dettaunderskott som vi annars kommer att drabbas av i det svenskafolkhushållet. Regeringen har utsett att leda en grupp därjordbrukets företrädare ingår. Men denna grupp skall alltså arbeta för attförsöka dämpa det som kommer och icke diskutera det historiska. : De 550 miljonerna kommer alltså att liggakvar som en olöst fråga? : Beträffande de 555 miljonerna, om vi skallvara noga, har regeringen fattat ett beslut, nämligen att näringen skall svaraför dessa. Det som har skett är att regeringen har gjort ett ställningstagandesom innebär att starten av återbetalningen har flyttats framåt i tiden till den1 . i : När man lyssnar till detta undrarman om det inte finns några i förväg avtalade regler om någon opartiskskiljenämnd när parterna hamnar i total motsättning. : På detta område liksom på andra områdengäller att regeringen mot bakgrund av beslut har att tolka detta.Det har man gjort i detta fall och kommit fram till detta ställningstagande.Någon annan överprövning än den som sker genom att detta utskott granskarregeringens hantering finns inte. har inte fattat beslutom. : Jag har tolkat det på ett sådant sätt attregeringens uppgift i detta sammanhang har varit att göra en bedömning av denna fråga, dvs. om låga världsmarknadspriser har legat till grund för underskottet. Då har man haft spannmälsgruppens rapport som underlag. Denna bedömning är politisk. Men anser ni att den ligger inom ramen för riksdagsbeslutet? UlfLönnqvist: Ja, självfallet ligger den inom ramen för riksdagsbeslutet. Det KU 1985/86:25 är en bedömning som har gjorts på grundval av riksdagsbeslutet. : Har jordbrukarna medverkat i deförberedande förhandlingarna vid framtagandet av underlaget? : Ja, jordbrukets företrädare har funnits medi analysgruppen och där fått möjlighet att lägga fram sina synpunkter på detta.Detta har man också gjort, vilket framgår av deras reservation. De har i höggrad fått möjlighet att föra fram sina synpunkter. : När jag har studerat materialet har jagsett att världsmarknadspriserna i och för sig har fluktuerat ,men man har tydligen ändå kommit fram till att detta inte har varit avgörandeför utvecklingen. Kan kommentera detta? : Jag kan bara kommentera den slutsats somman har kommit fram till vid alla beräkningar, och de är ganska omfattande. Detfinns ett stort material som belyser att det underskott i spannmålskassan somredovisas icke är att hänföra till låga världsmarknadspriser. : Det har här hänvisats tilljordbruksnämndens yttrande till regeringen, där man har kommit fram till attspannmålsöverskottet inte beror på låga världsmarknadspriser och att krav påöverläggningar därför avvisas. Jag har informerats om att jordbruksnämnden iett läge bad att få slippa att yttra sig. : Ja, det stämmer att jordbruksnämnden underhand menade att man helst ville slippa att yttra sig över detta.Jordbruksnämnden fick dä beskedet att skälet till att regeringen skickatärendet till naturligtvis var att man ville höravad nämnden hade att säga. : Eftersom det inte finns några ytterligarefrågor på denna punkt, lämnar jag nu över ordet till och berhonom att först kommentera nästa punkt på föredragningslistan. Tillämpningen av jordförvärvslagen i vissa fall : Ett av de fall som har tagits upp gällerLars Lorenius. Det är ett förvärvsärende som alltså avgjordes under dentidigare borgerliga regeringens tid, när varjordbruksminister. Vid den förändring som gjordes av jordförvärvslagen - jagvill minnas att det var 1979 - infördes en s. k. prisprövningsklausul. Med stöd av denna prisprövningsklausul avslog regeringen ett förvärvsärende. Detta ledde till att denne Lorenius hamnade i vissa svårigheter. Han hade alltså betalat ett högt pris för fastigheten. När han sedan ville sälja den menade man - vilket också skrevs in i beslutet - att det pris som var åsättfastigheten var för högt. Lorenius hade därmed naturligtvis svårigheter att få det priset när han skulle sälja. Bankerna drog tillbaka en del av de lån de beviljat, och Lorenius råkade i obestånd. Om jag minns rätt fick han sälja fastigheten till ett betydligt lägre pris. Han gjorde en ganska stor förlust och gick i konkurs. Lorenius vände sig då till regeringen - jag tror att detvar - med en KU 1985/86:25 begäran om att fä ersättning av svenskastaten för det obestånd han hamnat i. A 18 Skälet till att ansökanavslogs var att man ju rimligen inte kunde betala ut ett skadestånd när detgällde ett beslut som var fattat i enlighet med gällande lagstiftning. Det andra ärendet gäller en fastighet som inropades påexekutiv auktion. När man ropar in en fastighet under sådana villkor gällerfortfarande förvärvslagstiftningens prövning. Även om man har köpt fastighetenär det alltså inte säkert att man får rätt att bruka den. Och i detta fall gavsinte rätt till brukning. När personerna i fråga i sin tur skulle säljafastigheten vidare konstaterades att priset var för högt, och dessa personerhamnade då i svårigheter. Men i båda de fall som är redovisade har alltså gällandelagstiftning följts. Det har dock diskuterats om lagstiftningen är bra ellerinte, det kanske vi inte skall göra . Jag vill bara konstatera attgällande lag har följts i dessa fall. Sedan kan man som sagts alltid hasynpunkter på lagen, men inte på tillämpningen av den i dessa fall. : Jag har bara en fråga som gäller falletLorenius. sade att priset var för högt. Men utgjordeinte frågan om additionsförvärv också en bedömningsgrund? : Ja, det gjorde det. Hade man nöjt sig medatt skriva in det i beslutet, hade debatten om prisprövning naturligtvis intebehövt uppkomma. Frågan om additionsförvärv var tillräckligt som skäl för attavslå förvärvsärendet i nästa led. Om man vill vara efterklok, kan mannaturligtvis alltid säga att det hade varit bättre om man bara hade använtdetta som skäl för avslag. Då hade den efterföljande debatten som sagt intebehövt uppkomma. Det är möjligt att Lorenius då hade kunnat få frågan omersättning prövad på en annan grund. Hans Nyhage: Det är ingen tvekan om att Lorenius haråsamkats stora förluster på grund av ärendets handläggning. Han har drabbats påett mycket allvarligt sätt, och det tycker jag att man har all anledning attvara upprörd över. Om man läser utskrifter av radioprogrammen, tycker jag dettaframgår alldeles tydligt. Vi fick i går handlingar där Lorenius själv påpekar attförvärvstillstånd inte kan avslås på grund av ett för högt pris, så vida enordentlig värdering inte har gjorts. Enligt hans uppfattnjng har ingen verkligvärdering gjorts. Min fråga blir: Har det verkligen gjorts en ordentligvärdering som kan ligga till grund för att avslå denna framställan? : Vi är nu inne på frågor där beslut fattatsinnan den nuvarande regeringen trädde till i kanslihuset. Jag är därför inteberedd att ge något svar beträffande vilka bedömningar som gjorde innan man fattade sitt beslut i denna fråga. Det kan jaghelt enkelt inte svara på. Hans Nyhage: Men frågan har ju tagits upp till förnyadprövning med den Givetvis måste den nuvarandeministern 217 SvanteLundkvist alltså ha alla möjligheter att pröva ärendet utifrån sina KU1985/86:25 bedömningar. Det är detta min fråga gäller. Enligt mitt förmenande kvarstår således påståendet om atten ordentlig värdering inte har gjorts, varför förvärvstillstånd inte kanavslås på grund av ett för högt pris. : Det har haft att pröva ärju en begäran om ersättning. Där kan man alltså bara konstatera att regeringensavslag på Lorenius tidigare framställning är grundad på gällande lag. Och idetta sammanhang finnSi som mycket riktigt har påpekats här vid bordet, ocksåfrågan om additionsförvärv med i bilden. Det är tillräckligt som skäl föravslag. Om ett ärende avslås med stöd av gällande lag är det juganska orimligt att man skall betala ut ett skadestånd därför att man hartillämpat den lag som stiftat. Det är bara denna prövning som den nuvarande regeringenhar haft att göra. Man har alltså inte haft att pröva förvärvsärendet somsådant. Hans Nyhage: Det är fråga om en tolkning av lagenstillämpning. Där går alltså åsikterna isär. Det är inget tvivel om att det ärpä grund av den tolkning som har gjorts från myndigheternas sida som enförsäljning inte har kunnat komma till stånd. Detta har enligt mitt förmenandedrabbat Lorenius på ett felaktigt sätt. Jag menar att när en person - enligt min mening oförskyllt- har drabbats pä det här sättet borde regeringen om inte annat kunna pröva omdet ändå inte vore rättmätigt att en ersättning utgår till vederbörande. Det äringet tvivel om att priset har spelat en stor roll i sammanhanget. Jag frågar alltså återigen om regeringen skulle varaberedd att göra en förnyad prövning av ärendet. : Det har fattats ett beslut av den nuvaranderegeringen när det gäller skadestånd. 1 det fallet finns inga skäl att ändraståndpunkt. Det är otvivelaktigt så att det beslut om avslag som fattades någongång pä grundades på gällande lag. Som jag tidigare sade kan detmöjligen förklaras av att man inte nöjde sig med att grunda beslutet om avslagpå det s. k. additionsförvärvet, utan också tog med i bilden en skrivning ompriset. Men beslutet om avslag har alltså fattats helt i enlighet med gällandelagstiftning. Då kan man inte heller kräva att staten skall gä in och lämnaskadestånd. Det är detta som den socialdemokratiska regeringen har tagitställning till. Jag kan inte se några skäl till att ändra på detta ställningstagande. Man måste nämligen också vara på det klara med att detpris som Lorenius från början betalat var alltför högt. Det är naturligtvis upptill Lorenius att klargöra varför han betalade ett så pass högt pris förfastigheten. Men det är inget tvivel om att priset var för högt. Och detta varnaturligtvis skälet till det ställningstagande som gjordes av de myndighetersom i det här fallet har haft att hantera frågan. Hans Nyhage: Men sanningen är ju dock att Lorenius trotsallt var erbjuden - vad jag kan minnas - 4,2 milj. kr. Men på grund avmyndigheternas 218 handlandekom det priset att sänkas ganska avsevärt - jag vill minnas att det KU1985/86"25 sänktes med över 1 miljon. Det är detta jag finner vara såanmärkningsvärt. : Jag sade förut att man kan beklaga att detskrevs in en prisprövningsklausul i beslutet. Men det strider alltså inte motgällande lagstiftning-och det är ju mot bakgrund av gällande lag som man harhaftatt pröva frågan om ersättning. : Detta handlar ju egentligen om enganska besvärlig situation, eftersom det ärende vi nu granskar alltså rör sigom ett beslut som är fattat där den nuvarande regeringen intehade ansvaret för handläggningen. Jag skulle vilja knyta an till Hans Nyhages fråga.Lorenius hade alltså en annan köpare, ett bolag, som var berett att betala etthögre pris, 4,1 milj. kr. Hade det så att säga varit inom ramen för gällandelagstiftning att godta detta bolag som köpare? : De myndigheter som hade att pröva ärendetmenade att priset var för högt. Därför avstyrkte man köpet. Detta gjordes intebara med hänvisning till priset utan också med hänvisning till frågan omadditionsförvärv. : Har ni inom jordbruksdepartementetgått tillbaka och undersökt om man hade tillräckligt underlag för det beslutsom fattades ? : Nej, det har vi inte gjort, eftersom dennya regeringen inte har haft att pröva förvärvsärendet. Man har haft att prövahuruvida ersättning skulle utgå. Däremot kvarstår självfallet den bedömning som gjordes avde myndigheter som vid förvärvstillfället hade att pröva ärendet. Derasbedömning var ju att priset var alltför högt. Det hela förändrades ju som sagtsgenom den ändring av jordförvärvslagen som infördes. Där skrevs ju dennaprisprövningsklausul in. Men den nuvarande regeringen har självfallet intesökt överpröva den tidigare regeringens beslut i förvärvsärendet. Detta besluthade ju vunnit laga kraft. : Det skadeståndsärende som den nuvaranderegeringen har haft att ta ställning till har i alla fall baserats på ett avtidigare regeringar behandlat förvärvsärende.