bet · G901UbU5 · 1985-12-31 00:00:00 — om den statliga personalpolitiken (prop. 1984/85:219delvis) UbU 1985/86:5 Regeringenhar efter föredragning av statsrådet i proposition 1984/85:219föreslagit att godkänna bl. a. vad som i propositionen harföreslagits i fråga om meritvärdering vid tillsättning av lärartjänster inomdet statligt lönereglerade området och betyg i lärarutbildningen. Vidarehar regeringen berett tillfälle att ta del av vad som i övrigt haranförts om den statliga personalpolitiken, bl. a. i vad avser meritvärdet avforskarutbildning (s. 21-22). Proposition1984/85:219 i övrigt har hänvisats till arbetsmarknadsutskottet och behandlas idess betänkande 1985/86:6 om den statliga personalpolitiken. 1985/86:18av i (c) vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 1. attriksdagen beslutar avslå proposition 1984/85:219 i den del som rör betyg för deämnesteoretiska delarna i lärarutbildningen. 1985/86:19av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att avslår förslagettill meritvärdering vid tillsättning av lärartjänster inom det statligtlönereglerade området samt begär ett nytt förslag enligt vilketlärartjänsttillsättningen skall ske på grundval av främst skicklighet, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder för att ökaforskarutbildningens meritvärde, 3. att avslår förslagetom avskaffande av betyg i lärarutbildningen. 1985/86:21av Per m. fl. (m) vari yrkas 1. att avslårregeringens förslag till meritvärdering vid tillsättning av lärartjänster inomdet stadigt lönereglerade området, 2. att avslårregeringens förslag om betyg i lärarutbildningen, 3. att beslutar att iläranrtbildningarna skall äriineskunskaper betygsättas efter en skala med minsttre betygsgrader, 4. att beslutar att ilärarutbildningarna skall lärarskicklighet betygsättas efter en skala med minsttre betygsgrader, 1Riksdagen 1985186.14 saml. 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i UbU 1985/86:5 motionenhar anförts om lärarnas möjlighet att genomgå fort- och vidareutbildning, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen har anförts om flerlektorstjänster i gymnasieskolan, 7. att riksdagenhos regeringen begär en översyn av forskarutbildningens meritvärde vidtillsättningen av stafiigt reglerade lärartjänster inom ochgymnasieskolan, 8. att riksdagenbeslutar att arbetsgivaren vid tillsättning av lärartjänster skall kunna tahänsyn även till meriter som inte poängmässigt kan värderas samt tillinformation som framkommit vid intervjuer och referenstagning enligt deriktlinjer som anförts i motionen. Frågan om värdering av kvalifikationer i samband medtillsättning av statligt reglerade tjänster har sedan gammalt tillmätts storbetydelse från både principiell och praktisk synpunkt. Enligt gällandelagregler får avseende fästas endast vid sakliga grunder, såsom förtjänst ochskickhghet. Prövningen i tillsättningsärenden, som avser stafiig tjänst hosstatlig myndighet, sker , med direkt tillämpning av 11 kap. 9 § andra stycketregeringsformen. I fråga om andra statligt reglerade tjänster finns enlikalydande föreskrift i 4 kap. 3 § lagen (1976:600) om offentlig anställning(, omtryckt 1982:100, ändrad senast 1985:336). Det är enligt propositionen viktigt att avvägningen mellanolika hänsyn vid meritvärdering sker på ett sådant sätt att inga faror för denenskildes rättssäkerhet uppstår (jfr KU 1973:26 s. 72). Bakom lagreglerna iregeringsformen och i om sakliga grunder ligger främst statsnyttan,närmare bestämt det allmänna intresset av att offentliga funktioner utövas avpersoner som är bäst skickade för uppgifterna. tillkallade regeringen en särskildutredare för att se över vissa frågor om meritvärderingen vid statligatjänstetillsättningar (Dir 1983:9). Utredaren, som arbetade under namnetmeritutredningen (C 1983:01), avlämnade sitt betänkande (DsC 1983:16) Meritvärderingen vid statliga tjänstetillsättiiingar m. m.Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen har sedermera i huvudsaklig överenstämmelse medutredningens förslag beträffande värderingsgrunderna beslutat om ändringar ibl. a. anställningsförordningen (1965:601, omtryckt 1984:127, ändrad senast1985:334). Ändringarna har enligt propositionen (s. 19) följande innebörd. Tjänstefillsättning skall ske på grundval främst avskickligheten för arbetsuppgifterna i tjänsten, om det inte finns särskildaskäl för något annat. Hänsyn skall tas också till den förtjänst som förvärvatsgenom tidigare tjänstgöring i offenthg eller privat anställning eller genomegen verksamhet. Deltidstjänstgöring som omfattar av heltidstjänstgöringskall därvid räknas som heltidstjänstgöring vid förtjänstberäkning, om det inte finns särskilda skäl förnågot annat. Tid för ledighet från en anställning för UbU 1985/86:5 studier och andra ändamålfår tillgodoräknas som förtjänst bara när den vid varje särskilt fillfälleuppgår fill högst . Tid för ledighet för semester, sjukdom,fackligt uppdrag m.m. fillgodoräknas liksöm tidigare i full utsträckning.Fullgjord forskarutbildning räknas fill godo som förtjänst i denmån utbildningen inte räknas som tjänstgöring i en anställning eller som egenverksamhet. Skälentill förordningsändringen redovisas i Regeringens förordningsmotiv 1985:3. Avmofiven framgår att reformen är avsedd att anmälas för kännedom. Denärmare övervägandena enligt förordningsmotiven är i sammandrag följande(prop. s. 20-21). Enligtföredragande statsrådets mening Hgger det i såväl det allmännas som denenskilde arbetstagarens intresse att skickligheten sedd i relafion tillarbetsuppgifterna i tjänsten fillmäts särskild betydelse vid allmeritvärdering. Bara vid Hka eller vid i stort sett lika skicklighet börförtjänsten bli utslagsgivande. Denna princip bör gälla oavsett tjänstens nivå. Tillskickligheten bör enligt föredragande statsrådets mening hänföras de faktorersom är av betydelse för att bedöma den sökandes lämphghet för den aktuellatjänsten. All relevant erfarenhet bör värderas inom ramen för skickligheten.Det skall vara en kvalitativ helhetsbedömning. Hit bör således räknas bl. a.teoretisk och praktisk utbildning, personliga egenskaper (somprestafionsförmäga, yrkesskicklighet, ledaregenskaper, samarbetsförmåga m.m.)samt kunskaper och erfarenheter som har förvärvats i andra offentliga ellerprivata anställningar eller i egen verksamhet. Erfarenheter från områden somvård av barn, studier, utlandsvistelser, språkkunskaper, ideellt arbete m. m.bör också vägas in vid bedömningen av skickligheten, i den mån de är relevantaför den sökta tjänsten. Det är de krav som är förknippade med tjänsten sombestämmer vilka skickhghetsfaktorer som skall beaktas och hur tungt dessa skallväga. Meritvärdetavförtjänst får en generellt sett minskad betydelse, utom i de fall därskicklighetsbedömningen inte är fillräcklig för att ge utslag vid urvalet.Värdet av förtjänsten ligger i första hand i den allmänt personalpolitiskabetydelsen av tidigare yrkesverksamhet, också sådan som inte är direkt relevantför den aktuella befattningen. Värdetav fullgjord forskarutbildning bestäms främst av om det för viss tjänst haruppställts behörighetsvillkor som innebär att forskarutbildning krävs.Fullgjord forskarutbildning, dvs. doktorsexamen, är behörighetsvillkor för bl.a. flertalet tjänster som lektor inom högskolan samt för tjänst somgymnasielektor. Närdet gäller tjänst beträffande vilken krav på doktorsexamen inte föreUgger skallenligt forskningspolitiska proposition (prop. 1983/ 84:107,,UbU1983/84:28 s. 27-29, rskr. 1983/84:401) vid prövning av de sökandes meriterfullgjord forskarutbildning räknas som merit. I propositionen betonas att ohkastimulansåtgärder behövs för att göra forskning och forskarutbildningattraktiva. 1* 1985/86.14 saml. Somframgår av nämnda forskningspolitiska proposition samt den föreva- UbU1985/86:5 rande personalpolitiska propositionen skall fullgjordforskarutbildning räknas till godo som förtjänst . Motivet äratt tiden från antagning till forskarutbildning till dess doktorsexamen avlagtskan sägas motsvara heltidsarbete. Endast en liten del avforskarutbildningen omfattar rena utbildningsavsnitt, medan huvuddelen av fidenägnas åt självständiga forskningsuppgifter. 11984års forskningspolitiska proposition (bil. 10 s. 12) ansåg föredragandestatsrådet vidare att värdet av forskarutbildningsmeriter vid en tjänstefillsättningfrämst skall komma till tittryck vid bedömningen av de sökandes skicklighet.Det bör enligt den forskningspolitiska propositionen ankomma på statensarbetsgivarverk att informera berörda myndigheter om betydelsen av forskningoch forskarutbildningens meritvärde vid tillsättning av statligt regleradetjänster, när det gäller befordringsgrunden skicklighet. Fråganom forskarutbildningens meritvärde har därefter behandlats ikonstitutionsutskottets senaste granskningsbetänkande (KU 1984/85:35 s. 24:tidpunkten för regeringsbeslut i frågan) och i 7 b § anställningsförordningen(1965:601, jfr Regeringens förordningsmotiv 1985:3 s. 12: befordringsgrundenförtjänst). Imotion 1985/86:19 (fp) yrkande 2 hävdas att den uppfattning som statsrådetHolmberg framfört forskningspolitiska proposition, nämligen attforskarutbildningens meritvärde främst bör komma till uttryck vid bedömning avden sökandes skicklighet och att bör informera berördamyndigheter om meritvärdet av forskarutbildning vid tillsättning av statligtreglerad tjänst när det gäller befordringsgrunden skicklighet, har"tappats bort" i den personalpolitiska propositionen. har inte heller vidtagit några åtgärder. bör enligtmotionärerna erinra regeringen om nödvändigheten av att statens arbetsgivarverkfår i uppdrag att informera om betydelsen av forskning och forskarutbildningensmeritvärde för befordringsgrunden skicklighet vid tillsättning av statligtreglerad tjänst. Regeringenhar genom beslut uppdragit åt attinformera myndigheterna om betydelsen av forskarutbildning och annanforskningserfarenhet vid värderingen av skickligheten inför tillsättning avstatligt reglerade tjänster. mening är därmed yrkande 2 i motion 1985/86:19 numera tillgodosett,varför yrkandet inte behöver föranleda någon åtgärd. Betyg i lärarutbildningen och meritvärdering vidtillsättning av lärartjänster () har - i enlighet med vad som sägs i skolförordningen - meddelatföreskrifter för poängmässig värdering av meriter vid fillsättning avlärartjänster. Meritpoäng tillgodoräknas för graderade betyg i ämnesutbildningenoch för studier efter lärarutbildningen. Meritpoäng tillgodoräknas vidare förtjänstgöringstid som lärare samt för annan yrkesverksamhet. Högsta betyg iämnesutbildningens olika delar ger en sammanlagd meritpo- äng som svarar mot 4,5läsårs lärartjänstgöring. UbU 1985/86:5 Ifillsättningsärende skall enligt skolförordningen prövas om sådana förhållanden förehgger som bör påkalla ändring avdet resultat den poängmässiga värderingen lett till. Hänsyn tas därvid tilldels meriter som inte kan poängmässigt värderas, såsom skickhghet som styrktspå annat sätt än genom betyg, fortsatta studier, vetenskapligt ellerpedagogiskt författarskap, insatser inom folkbildningsarbetet eller verksamhetsom ungdomsledare, dels tjänstens beskaffenhet och skolans särskilda behov.Gäller särskilda villkor för viss tjänst fästs särskilt avseende vid attsökande uppfyller villkoren (jfr skolförordningen 17 kap. 41 §). personalpolitiska propositionen erinrar föredragande statsrådet pm att vidtillsättning av statligt reglerade lärartjänster skall principen gälla attskickligheten skall betonas starkare än förtjänsten. föreslår beträffande betyg i lärarutbildningen att betygen Välgodkänd, Godkänd och Underkänd i ämnesutbildningen skall ersättas av ett systemmed Godkänd och Underkänd. Därvid framförs uppfattningen att det är bedömningenUnderkänd-Godkänd som är avgörande för att garantera kvalitet i utbildningen.SÖ skall enligt föredragande statsrådet få i uppdrag att meddela allmänna rådom poängmässig värdering av meriter. Råden bör ange hur man poängmässigt börvärdera olika meriter som är generella för sökande till lärartjänst(grundutbildning, fort- och vidareutbildning, tidigare lärartjänstgöring ochannan yrkesverksamhet). Sådana meriter, anför statsrådet, bör normalt ha storbetydelse vid lärartill-sättningar. Vid tillsättning av lärartjänst bör därföri flertalet fall resultatet av den poängmässiga meritvärderingen kunna liggatill grund för tillsättningsbeslutet. Den poängmässiga meritvärderingen skallkunna kompletteras med referenstagning. Denna bör av praktiska skäl begränsastill att avse sådana sökande som har de högsta poängmässiga meriterna. Vidarebör särskilda villkor kunna gälla för viss tjänst, vilka skall klargöras förelediganmälan. Frågorom betyg i lärarutbildningen och meritvärdering vid tillsättning avlärartjänster tas upp i tre motioner. Medregeringens utgångspunkt att skickligheten skall betonas starkare vidlärartjänsttillsättning än förtjänsten är det enligt mofion 1985/86:18 (c)yrkande 1 förvånande att den tregradiga betygsskalan för de ämnesteoretiskadelarna av lärarutbildningen föreslås ersatt med en tvågradig skala. Välinhämtade teoretiska kunskaper i ett ämne anses vara viktiga för att en lärareskall kunna ge en bra undervisning och bör därför premieras. I motionen stryksunder att bedömningen Underkänd-Godkänd inte är tillräcklig för att ge enrättvisande bild av hur en person inhämtat teoretiska kunskaper i ett ämne. Äveni motion 1985/86:19 (fp) yrkandena 1 och 3 föreslås avslag på förslaget attavskaffa de graderade betygen i lärarutbildningen. Förutsättningama för attbli en bra lärare är enligt motionärerna normalt större om man behärskar sinaämnen väl. En avveckling av andra betyg än Underkänd-Godkänd får enligtmotionärernas mening långtgående negativa konsekvenser inte bara för kvaliteteni lärarutbildningen utan även för de studerande själva. Situationen blirspeciellt ogynnsam förde nyexaminerade, vilkas grundutbildningar alla kommeratt se likadana ut oavsett vilka Ett högt antal tjänsteår ger ett högt meritpo- UbU 1985/86:5ängtal. Antalet tjänsteår kommer därmed att bli den dominerande befordringsgrundenför lärare, vilket strider mot intentionerna i den personalpoh-fiskapropositionen. Motionärerna vänder sig vidare mot att referenstagning begränsastill att avse sådana sökande som har de högsta poängmässiga meriterna. Därmedutesluts unga och skickliga lärare från referenstagning, eftersom de saknartjänstefidspoäng. Även detta anses strida mot huvudprincipen i propositionen,nämligen att tjänstetillsättning skall ske på grundval främst av skicklighetenför arbetsuppgifterna. I mofion 1985/86:21 (m) föreslås också avslag påregeringens förslag, som anses vara inkonsekvent. Det anförs att ett vikfigtinstrument att bedöma skicklighet tas bort när "kvalitetsbetygen" ilärarutbildningen föreslås avskaffade. Möjligheten att få tillgodoräkna sigkvalitetsbetyg är särskilt betydelsefull då lärarna söker sina första tjänster.Ämneskunskaper och lärarskicklighet bör betygsättas med minst tre steg. Fort-och vidareutbildningens värde som mätare av skicklighet är enhgt motionärernabegränsat så länge kurserna är förhållandevis korta och inte alla lärare hartillträde fill dem. Meriter som inte poängmässigt kan värderas samt eventuellreferenstagning skall, om de läggs fill grund för beslut pmtjänstetillsättning, dokumenteras. Forskarutbildningens meritvärde vidtillsättning av lärartjänster i och gymnasieskolan bör ses över(yrkandena 1,2,3,4, 7 och 8). Utskottet vill med anledning av propositionen ochmotionsyrkandena anföra följande. I vad gäller betygsättning inom lärarutbildningen anserutskottet att den viktigaste frågan är att bedöma om de som gått igenomutbildningen har tillägnat sig de kunskaper som utbildningen avses ge och somfordras som grund för läraryrket. Bedömningen Underkänd-Godkänd är enligtutskottets mening tillräcklig för detta ändamål. Härvid utgår utskottet frånatt kravet för Godkänd sätts så högt att en god kvalitet garanteras. Tjänstetillsättning på skolområdet bör i likhet med övrigatjänstetillsättningar på det statliga området ske på grundval främst avskickligheten för arbetsuppgifterna i tjänsten. Enligt utskottets mening börden poängmässiga meritvärderingen kunna kompletteras med referenstagningbeträffande skickligheten för läraruppgifterna. För att denna referenstagningskall bli meningsfull bör tillsättningsmyndigheten fritt få bestämma den kretsav sökande som skall bli föremål för referenstagning beträffande skicklighetenför läraruppgifterna. Om referensuppgifter läggs till grund för beslut omtjänstetillsättning skall erhållet relevant material dokumenteras. Detta följerav föreskrifter i 2 kap. 9 § tryckfrihetsförordningen och 14 § förvaltningslagen.En tjänsteman, som ombedes lämna upplysningar om en sökande, är på grund avtjänsteplikt skyldig att lämna sådana upplysningar som grundar sig påerfarenheter av den sökandes tjänsteutövning och som kan ha betydelse för ettobjektivt bedömande i tillsättningsärendet (JO:s berättelse för , s. Utskottet utgår från att liksom hänsyn kommer atttas till meriter som inte kunnat värderas poängmässigt, såsom skicklighet somstyrkts på annat sätt än genom betyg, fortsatta studier, vetenskapligt ellerpedagogiskt författarskap, insatser inom folkbildningsarbetet eller verksamhetsom UbU 1985/86:5 Det bör särskilt betonasatt det vid prövning av ett tillsättningsärende inte finns utrymme för attbeakta andra grunder än sådana som ryms inom en tolkning av lagen, dvs. regeringsformen och LOA.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att med avslag piå motionerna 1985/86:18yrkande 1, 1985/86:19 yrkandena 1 och 3 och 1985/86:21 yrkandena 1, 2,3, 4, 7 och 8 godkänner vad som i propositionen har förordats om betyg ilärarutbildningen och meritvärdering vid tillsättning av lärartjänster inom detstatligt lönereglerade området. Imotion 1985/86:21 (m) yrkande 5 anförs att för ämneslärare är ämnesan-knutenfort- och vidareutbildning av särskild vikt. Lärarnas möjlighet att på egetinitiativ förbättra sin yrkesskicklighet avgörs ofta av om de får behålla löneneller inte under fort- och vidareutbildningen. En bestämd del avfortbildningsresurserna bör enligt motionärerna avsättas för sådanämnes-anknuten fort- och vidareutbildning som lärarna själva begär att fågenomgå. Utskotteterinrar om att det inom har tagits initiativ till en samladutvärdering av nuvarande fortbildningssystem. Därvid behandlas fortbildningensgrundläggande organisation och struktur. SÖ och universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) har fått regeringens uppdrag att utvärdera den nuvarandeorganisationen m.m. Resultatet av myndigheternas utvärdering skall utgöraunderlag för den samlade utvärderingen inom . Utskottetanser att det är mycket viktigt att fortbildningsorganisationen blir etteffektivt instrument för skolans utveckling. När det gäller de i mofion 1985/86:21framförda synpunkterna utgår utskottet från att dessa tas med i de övervägandensom görs i anslutning till den pågående översynen av fortbildningensorganisation m.m. Utskottet anser därmed att förslaget i motionen inte börföranleda något särskilt uttalande av , varför yrkande 5 i motionenavstyrks. Förbehörighet till lektorstjänst i gymnasieskolan krävs doktorsexamen inomämnesområde som är relevant för ett av tjänstens ämnen. Enligtmotion 1985/86:21 (m) yrkande 6 ligger det ett stort värde i att få flerforskarutbildade lärare verksamma i skolan. Det är därför enligt motionärernasmening motiverat att utöka antalet lektorstjänster i gymnasieskolan. Medanledning av ett uttalande av (UbU 1981/82:37, rskr. 1981/82:397) harregeringen utfärdat vissa föreskrifter om lektorstjänster i gymnasieskolan.Bl.a. skall antalet lektorstjänster vara detsamma som /71,dvs. ca 2 916. Vidare skall vakanta lektorstjänster ledigkungöras åtminstonevartannat år. Enligt uppgift från SÖ är ungefär 700 lektorstjänstervakanta. Av dessa ledigkungjordes ca 400 tjänster . Forskarutbildadelärare är enligt utskottets mening en viktig resurs i skolan. I 1985 årsbudgetproposition föreslogs att lektorstjänster i gymnasieskolan skall förasöver stat, om de innehas av någon som är tjänstledig för att uppehålla en annanstafiig eller statligt reglerad anställning med UbU 1985/86:5 förordnande tillsvidare utan tidsbegränsning. hade ingen erinran häremot (UbU1984/85:18, rskr. 1984/85:272). Därigenom är det möjligt att återbesättatjänster, vilkas innehavare är tjänstiediga för . Genom dennaåtgärd kan antalet forskarutbildade personer som är verksamma inomskolväsendet hållas så högt som möjligt, vilket utskottet bedömer somvärdefullt för undervisningen i skolan. Det är dessutom vikfigt attrekryteringen till forskarutbildningen främjas av att det finns tjänster påarbetsmarknaden för vilka krävs doktorsexamen. Medhänvisning till vad som anförts i frågan anser utskottet att böravslå motion 1985/86:21 yrkande 6. Åberopandedet anförda hemställer utskottet 1. beträffandeforskarutbildningens meritvärde i vad gäller beford ringsgrunden skicklighet att med avslagpå motion 1985/86:19 yrkande 2 lägger till handhngarna vad som anförts iproposition 1985/86:219, 2. beträffande betyg ilärarutbildningen och meritvärdering vid tillsättning av lärartjänster inom detstatligt lönereglerade området att med avslag på motionerna1985/86:18 yrkande 1, 1985/86:19 yrkandena 1 och 3 och 1985/86:21 yrkandena 1,2, 3, 4, 7 och 8 godkänner vad som har förordats i proposition 1984/85:219, 3. beträffande ämnesanknuten fort-och vidareutbildning att avslår motion 1985/86:21 yrkande 5, 4. beträffande antaletlektorstjänster i gymnasieskolan att avslår motion 1985/86:21 yrkande6. Närvarande:Georg (), (), Per (), (), YlvaAnnerstedt (fp), (), (), (),(), (), (), LarzJohansson (c), (), (m) och (vpk). Reservationer UbU 1985/86:5 Betyg i lärarutbildningen och meritvärdering vidtillsättning av lärartjänster (mom. 2) PerUnckel (m), (), (), () ochBirger Hagård (m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjar "I vad" och pås. 7 slutar "lönereglerade området" bort ha följande lydelse: Enligt7 kap. 3§ högskoleförordningen sätts betyg i grundläggande högskoleutbildningantingen med något av uttrycken Underkänd, Godkänd och Väl godkänd eller endastmed något av uttrycken Underkänd och Godkänd. Vilken betygsskala som skalltillämpas för en allmän utbildnings-hnje beslutas normalt av den myndighet somfastställer utbildningsplanen, dvs. Eftersom meritvärderingen vidtillsättningen av lärartjänster i skolväsendet bygger på förekomsten avgraderade betyg, har emellertid riksdag och regering - såvitt avser deämnesteoretiska delarna av de i detta sammanhang aktuella lärarutbildningarna -förklarat att den tregradiga betygsskalan skall fillämpas (prop. 1980/81:107,UbU 1980/81:38 s. 16, rskr.. 1980/81:395). avskaffades det graderadebetyget i lärarskicklighet. Enligtproposifion 1984/85:219 om den statliga personalpolitiken skalltjänstetillsättning ske på grundval främst av skickligheten för arbetsuppgifternai tjänsten, om det inte finns särskilda skäl för något annat (s. 19).Meritvärdet av förtjänst (tjänstetid) får en generellt sett minskad betydelse.Principen att skickligheten skall betonas starkare än förtjänsten skall enligtföredragande statsrådet gälla också vid tillsättning av lärartjänster inom detstatligt lönereglerade området (s. 26). Statsrådetsförslag om avskaffande av betyget Väl godkänd i lärarutbildningen och detdärav föranledda meritvärderingssystemet för tillsättning av lärartjänsterinnebär emellertid att tjänstetillsättningen på lärartjänstområdet kommer attske på grundval främst av förtjänsten (tjänstetiden), trots att intentionerna ipropositionen är de rakt motsatta. Degraderade betygen bör enligt utskottets mening inte avskaffas. Sådana betygifrågasätts inte när det gäller t. ex. utbildningen av blivande civilingenjörer.Väl inhämtade teoretiska kunskaper hos lärare bör premieras, inte nedvärderas.Förutsättningarna att bli en bra lärare är större om man behärskar sina ämnenväl.