bet · G901UbU14 · 1985-12-31 00:00:00 — Med hänvisning till regeringens uppdrag till SÖ den 19juni 1985 beträffande förslag till riktlinjer för elevers rätt till hemspråksundervisningsamt till vad som i övrigt redovisats föreslår utskottet att avslårmotionerna 1985/86:Ub215, 1985/86:Ub827 yrkandena 1 och 3, 1985/ 86:Ub832 och1985/86:Ub838 yrkande 11 och yrkande 12 i denna del. Utskottet vill erinra om att genom statsbidragetsspeciella konstruktion blir effekten av en för /87 föreslagenminskning av undervisningen att den därav föranledda besparingen inträderförst /88 (jft UbU 1981/82:17 s. 5). Den samlade skoldagen m. m. Bidrag utgår till kostnader för icke timplanebundenverksamhet under den samlade skoldagen. För varje elev som omfattas av densamlade skoldagen utgår bidrag med ett visst belopp per läsår. För läsåret1985/86 har SÖ beräknat att av eleverna skall omfattas av denna.Föredragande statsrådet delar denna bedömning. Enligt motion 1985/86:Ub813 (c) yrkande 6 i denna del och1985/86:Ub838 (m) yrkande 9 bör avskaffa anslagsposten för bidragtill icke timplanebunden verksamhet under den samlade skoldagen. Besparingenanses bli 42,5 milj. kr. I motion 1985/86:Ub213 (fp) yrkande 5 framförs denuppfattningen att hälften av beloppet under anslagsposten bör kunna användastill att bevara små skolor. Utskottet finner inte anledning att inta en annan ståndpunktän regeringen när det gäller bidrag till den samlade skoldagen under nästabudgetår, varför motionerna 1985/86:Ub213 yrkande 5, l985/86:Ub813 yrkande 6 idenna del och 1985/86:Ub838 yrkande 9 i denna del avstyrks. Erforderiiga medelför ändamålet bör alltså anvisas. Kurser iteknik för flickor UbU 1985/86:14 Efter förslag budgetproposifion (prop.1984/85:100, bil. 10 s. 154, UbU 1984/85:16, rskr. 1984/85:234) ochproposifionen om kvinnors villkor på arbetsmarknaden (prop. 1984/85:130 s. 13)har beslutat att avsätta särskilda medel under innevarande budgetårtill sommarkurser i teknik för flickor (AU 1984/85:18, rskr. 1984/85:346).Dessa kurser är avsedda för flickor och genomförs efterårskurs 8 eller efter årskurs 9. Medelsbehovet för teknikkurser för flickor för budgetåret1986/87 beräknas till 2,9 milj. kr. Mot bakgrund av de goda erfarenheterna avsommarkurserna för flickor kan det enligt föredragande statsrådets meningfinnas skäl att följa SÖ:s förslag om försöksverksamhet med tillfälligaundervisningsgrupper för endast flickor i den ordinarie undervisningen underlåsäret. Försöksverksamheten bör gälla såväl ämnen som tillvalskurser med enteknisk-naturvetenskaplig inriktning. Enligt motion 1985/86:Ub286 (fp) yrkande 1 behövssärskilda åtgärder för att intressera flickor för tekniska yrken. Som exempelnämns sommarkurser i datakunskap som riktar sig bara till flickor. Utskottet har inhämtat att det är fullt möjligt attanvända de sommarkurser i teknik för flickor, för vilka medel begärs i åretsbudgetproposition, även för datautbildning. Med hänsyn härtill anser utskottetatt motion 1985/ 86:Ub286 yrkande 1 bör avslås av . beslöt /83 om ett nyttstatsbidragssystem för fristående skolor för skolpliktiga elever. Enligtbeslutet skall det ankomma på regeringen att förklara fristående skolorberättigade till statsbidrag enligt de riktlinjer som angetts av . Detnya statsbidragssystemet är elevrelaterat. Bidraget per elev utgör drygt 40 %av det genomsnittliga statsbidraget per elev i och är något lägreän den utgift staten totalt skulle ha haft om eleverna gått i mednuvarande konstruktion av grupprelaterade statsbidrag (prop.1982/83:1 s. 31-32, 43 och 45, UbU 1982/83:10 s. 15, rskr. 1982/83:63). I motion 1985/86:Ub234 (vpk) ifrågasätts fortsattstatsbidrag till vissa fristående skolor. Utifrån den utvärdering som SÖ skallgöra av verksamheten vid vissa fristående skolor bör vidare prövas hurerfarenheter som gjorts i fristående skolor skall komma det allmännaskolväsendet till godo. Skolor som kan uppvisa för det allmänna skolväsendetvärdefulla och applicerbara erfarenheter anses "på ett eller annatsätt" böra införlivas med den allmänna skolan. Utskottetvill med anledning av motionen anföra följande. En fristående skola måste för att få statsbidrag uppfyllade allmänna villkor som anges i 1 § förordningen (1983:97) om statsbidrag tillfristående skolor för skolpliktiga elever samt de särskilda villkor som anges i21 -26 §§ nämnda förordning. Vid behandlingen av proposition 1982/83:1 slogriksdagen fast UbU 1985/86:14 att samhället har ett övergripande ansvar förskolpliktiga elevers skolgång och utbildning. erinrades om enskildamänniskors rätt att driva och utnyttja fristående skolor som uppfyller vissaminimikrav. Detta följer av de principer om frihet för enskilda individer somär en grundpelare i det svenska samhället och av de internationellaförpliktelser som åtagit sig genom att tillträda olika konventioner. I vårt land är andelen fristående skolor mycket litenjämfört med förhållandet i övriga länder. Antalet elever i fristående skolormed statligt stöd utgör /86 ungefär av antaletskolpliktiga elever i riket. De fristående skolorna kan därför inte ses som enförstahandsväg för att utveckla det allmänna skolväsendet. måstesjälv stå för utvecklande av nya inslag och alternativ. Detta utesluteremellertid inte att de fristående skolorna kan vara en tillgång i verksamhetenmed det allmänna skolväsendets utveckling. SÖ:s utvärdering av vissa friståendeskolor har syftat till att belysa denna fråga. Med hänvisning till vad som redovisats föreslår utskottetatt avslår motion 1985/86:Ub234. , som är en skola för judiska elever iStockholmsområdet, och de två estniska skolorna i och hadeföre det nya statsbidragets tillkomst /84 bidrag enligt ett äldresystem som innebar ett högre belopp per elev än i det nya systemet. Enligtriksdagsbeslutet om ett nytt statsbidragssystem fick dessa skolorbehålla det högre bidragsbeloppet per elev även fortsättningsvis. Syftet härmedvar att tillförsäkra skolorna statsbidrag i den omfattning som skolorna /83. Enligt motion 1985/86:Ub269 (fp) yrkande 5 undervisas vidHillelskolan 225 elever, medan elevtalsramen för statsbidragendast avser 190 elever. Motionärerna anför att antalet elever kommeratt uppgå till ca 250 eftersom en successiv utbyggnad med en parallellklasspågår på mellanstadiet. föreslås uttala att skolan skall få bidragför det faktiska antalet barn i skolan. Utskottet behandlade vid föregående ett likartatyrkande (UbU 1984/85:16 s. 22). Utskottet har inhämtat att regeringen för Hillelskolanfr. o. m. /86 genom förordningsändring (SÖ-FS 1985:54)höjt elevtalsramen för mellanstadiet från 69 till 97. dvs. till det förväntadefaktiska elevantalet för mellanstadiet /86. Till grund för beslutetlåg en skälighetsbedömning. Med hänvisning till att en skälighetsbedömning nyligengjorts beträffande statsbidraget till föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1985/86:Ub269 yrkande 5. Enligt motion 1985/86:Ub269 (fp) yrkande 2 är detmotiverat att Estniska skolan i får statsbidrag även för utbyggnadenmed en högstadiedel. Motionärerna erinrar om att den14 godkänt Estniska skolan för fullgörande av skolplikt pågrundskolans högstadium fr.o.m. . Utskottet, som under föregående behandlade ettlikartat yrkan de (UbU 1984/85:16 s. 22), har erfarit att länsskolnämnden i 20 den 20januari 1986 och SÖ tillstyrkt statsbidrag för en UbU1985/86:14 utbyggnad av Estniska skolan i med en högstadiedel.Regeringen kommer att fatta beslut i frågan. Med hänvisning härtillavstyrks motion l985/86:Ub269 yrkande 2. i , som drivits ienskild regi, konimunaliserades . 1 motion 1985/86;Ub285 (m, fp, c)anförs att på kommunstyrelsens bord ligger beslutsunderlag föröverlåtande av skolbyggnaderna till stiftelsen . Skolan i desshelhet överläts av stiftelsen till under villkor attden vertikala skolformen skulle bevaras. Eftersom kommunen inte längre villdriva skolan på det sättet anses det rimligt att erbjuda stiftelsen att återtaskolan och driva den på egen hand. Motionärerna anser att bör fåstatsbidrag på grund av undervisningens uppläggning och de särskildaomständigheterna i övrigt. i har den 30 januari 1986tillstyrkt statsbidrag till . Statsbidragsfrågan bör enligtutskottets mening efter yttrande av SÖ prövas i vanlig ordning av regeringenutifrån de omständigheter som föreligger. Med hänvisning till det anfördaavstyrks motion 1985/86:Ub285. 1 m.otionerna 1985/86:Ub217 (m) och 1985/86:Ub302 (c)begärs statsbidrag för i . I sistnämnda motion begärsstatsbidrag också till den kristna skolan i i . Enligt vad utskottet inhämtat har regeringen vid fleratillfällen, senast , avslagit ansökningar från omstatsbidrag. Däremot har regeringen inte prövat någon ansökan från Kroksbäcksskola, eftersom skolan aldrig sökt bidrag. Det är regeringen som prövar frågan om statsbidrag utifrånde riktlinjer som har angetts av . Med hänvisning härtill börmotionerna avslås. Enligt beslut med anledning avproposition 1982/83:1 skall det ankomma på regeringen att förklara friståendeskolor berättigade till statsbidrag enligt de riktlinjer som angetts avriksdagen. Enligt motion 1985/86:Ub813 (c) yrkande 17 bör beslutanderätten idessa frågor delegeras till SÖ. Enligt utskottets mening finns det inte skäl att efter det nya systemets införande ändra den beslutsordning som finns.Motion 1985/ 86:Ub813 yrkande 17 avstyrks. Föredragande statsrådet räknar med att procentsatsen förbidrag till lokal skolutveckling avseende för redovisningsåret1986/87 skall fastställas till av ett bidragsunderlag i vilket ingårbidraget till bas- och förstärkningsresurser samt resurser förhemspråksundervisning, stödundervisning i svenska och särskild undervisning. Föredragande statsrådet beräknar medelsbehovet /87 till 215,9 milj. kr. med nuvarande regler för utbetalning avbidrag. Utskottet föreslår att godkänner vad som ipropositionen har förordats om bidrag till lokal skolutveckling. Rättelse: S. 27 Hemställan, rad 3under 16. Står: Ub832 yrkande 3 Rättat till: Ub827 yrkande 2 Lokaltutvecklingsarbete på lågstadiet. Skolstarten UbU 1985/86:14 Efter förslag budgetproposition har riksdagenbeslutat att särskilda medel skall avsättas för bidrag till lokaltutvecklingsarbete på lågstadiet (prop. 1982/83:100 bil. 10 s. 274-276, UbU 20.rskr. För nästa budgetår beräknas oförändrat bidrag, dvs. 31,7 milj. kr.,för detta ändamål. Föredragande statsrådet anser det rimligt attlågstadiesatsningen efter nästa budgetår trappas ned, för att resursen istället skall kunna användas inom andra angelägna områden av skolväsendet.Länsskolnämnderna bör enligt föredragande statsrådet inte bevilja bidrag /87 till sådana projekt som förutsätter bidrag också efter dettabudgetår. Enligt motion 1985/86:Ub272 (vpk) yrkande 9 i denna delbör en särskild satsning på lågstadiet göras även fortsättningsvis. 1 inotion1985/86:Ub838 (m) yrkande 10 hävdas en annan uppfattning, nämligen att bidragettill lokalt utvecklingsarbete på lågstadiet bör avskaffas . Utskottet ansluter sig till föredragande statsrådetsuppfattning i ärendet. Motionsyrkandena avstyrks i motsvarande delar. 1 tre motioner behandlas frågan om sänkt skolpliktsålder. Enligt motion l985/86:Ub213 (fp) yrkande 1 är det nu någotmer än vi i bestämde att skolpliktsåldern skulle inträdadet kalenderår under vilket barn fyller . harsamhällsutvecklingen i nästan alla relevanta avseenden kraftigt förändrats, t.ex. beträffande synen pä skola och utbildning som bl.a. ett jämlikhetsfrämjandeinstrument. Skolan har också väsentligt ändrat arbetssätt och innehåll.Motionärerna vill genom en tidigarelagd skolstart och en tioårig skolgång gesamtliga barn i en årskull möjlighet att få extra träning avbasfärdigheter, vilket anses vara en stor fördel. sägermotionärerna, innebär inte att den pedagogik och det kunskapsstoff som gällerför sjuåringarna skall flyttas ned att också gälla för sexåringarna.Man bör i stället under hela lågstadiet utgå från det enskilda barnetsmognadsnivå, motivation, behov och förutsättningar när kunskaper lärs in ocholika färdigheter tränas. Motionärerna föreslår att.man dels ersätterstatsbidraget till barnomsorg för sexåringar med ett statsbidrag tilllärarlöner för en extra, inledande årskurs på lågstadiet, dels låter dekommunala kostnaderna för barnoiusorg för sexåringarna i stället avse vissakommunala kostnader för lågstadiet samt tillsyn efter skolans slut för desexåringar, vilkas föräldrar önskar en sådan. Även i motion l985/86:Ub254 (m) erinras om att den svenskaskolstarten sker sent sett ur ett internationellt perspektiv. En sen skolstart anses missgynna de elever som inte hemma kan få utlopp för sitt naturliga och spontana intresse för att inhämta kunskap. Daghemmens syskongrupper skapar enligt motionärerna inte heller någon bra miljö för barn som vill lära. Skolan når däremot vid en tidigare start i sin första årskurs flera barn än förskolan och då i ett skede när barnen är särskilt receptiva. Motionärerna föreslår att lågstadiet görs årskurslöst och flexibelt till sin omfattning,tre- eller fyraårigt beroende på elevens mognadsprofil. Härigenom kan skolan se till att eleverna, när de fortsätter vidare till mellanstadiet, har förmåganatt tillgodogöra sig den utbildning sotn där erbjuds. För den mycket lilla grupp. som inte vill gå vidare till utbildning inom gymnasieskolan och som inte fyllt 22 detkalenderår avslutas, bör enligt motionärerna övervä- UbU 1985/86:14gas dels ett skolpliktskrav av innebörd att eleverna är skolpliktiga till dessde fyllt , dels en kompletterande utbildning inom ramen för kommunernasuppföljningsansvar. Vidare förordas en försöksverksamhet beträffandearbetssättet på lågstadiet och att de kommuner som är villiga att starta ensådan får ett särskilt ekonomiskt stöd. Enligt motion 1985/86:Ub304 (c) bör de kommuner som säönskar ges rätt att starta försöksverksamhet med sänkt skolpliktsålder. Ensådan försöksverksamhet skulle kunna ge viktiga bidrag när det gäller attbesvara frågan om en tidigare skolstart skulle vara gynnsam för flertalet barn.De sexåringar som vistats på daghem har sannolikt ett stortbehov av andra impulser än dem som ryms där. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. Enligt skollagen inträder skolplikten höstterminen detkalenderår då barnet fyller och upphör, om den inte fullgjortsdessförinnan, vid utgången av vårterminen det kalenderår då barnet fyller 16år. Barn som är moget för skolgång får tillåtas att börja i detkalenderår då barnet fyller . Är skolpliktigt barn inte moget förskolgång får dess skolgång med föräldrarnas medgivande skjutas upp . Barnvars skolgång skjutits upp skall gå i förskola. Skyldigheten att gå i förskolaomfattar högst . En särskild kommitté lade fram betänkandetFörskola -skola (SOU 1985:22), i vilket formerna för arbetet i förskola ochskola diskuteras. Även tidpunkten för skolstarten behandlas i betänkandet.Kommittén presenterar tre alternativa utvecklingslinjer för barnomsorgen ochskolan . Det första alternativet innebär att nuvarandeskolpliktsålder bibehålls och att verksamhet för barn i förskola och barn pålågstadiet samplaneras. Det andra utvecklingsalternativet innebär en sänkningav skolpliktsåldern med kombinerad med nio eller skolplikt. Dettredje utvecklingsalternativet innebär en successiv skolstart, antingen medintagning vid höst- och vårterminens början eller individuellt under läsåret. Förskolan omfattar daghem, familjedaghem, öppen förskolaoch deltidsgrupp. bedrivs försöksverksamhet med samverkan mellan vissaav dessa institutioner och grundskolor. Beredningen i avFörskola-skola-kommitténs förslag bör avvaktas, innan gör någotuttalande om tidpunkten för skolstart. Med hänvisning härtill föreslårutskottet att avslår mofionerna 1985/86:Ub213 yrkande 1,1985/86:Ub254 och 1985/86:Ub304. Efter förslag budgetproposition har riksdagenbeslutat att särskilda medel skall avsättas för bidrag till utvecklingsarbete med kultur i skolan (prop. 1984/85:100 bil. 10, s. 23-24 och 156, UbU 1984/85:16, rskr. 1984/85:234). För innevarande budgetår har 15 milj. kr. avsatts för ändamå let. För /87 beräknar föredragande statsrådet medelsbehovet fill 16 milj. kr. Enligt motion 1985/86;Ub232 (m) bör som sinmening ge UbU 1985/86:14 regeringen till känna att de kyrkliga samfundenskulturutbud bör tillvaratas i skolans satsning på kulturellt utvecklingsarbete. Utskottet erinrar om att ifrågavarande medel skall tjänasom stimulansfaktor för att förmedla kontakter mellan kulturliv ochkulturarbetare å ena sidan och skolan å andra sidan. Enligt nuvaranderiktlinjer för regional och statlig fördelning av medlen till kulturprojekt iskolan finns inget hinder för skolan att samarbeta även med kyrkliga samfund.Väsentligt är dock att kulturprojekten är väl förankrade i den aktuellaskolan. Med hänvisning till det anförda bör avslå motion1985/ 86:Ub232. I motion 1985/86: Ub272 (vpk) yrkande 9 i denna del bördenna anslagspost ingå i det reguljära statsbidraget till grundskolan.Enligt motion 1985/86:Ub838 (m) yrkande 13 skall utvecklingsarbetet ta sikte påatt kulturinslagen skall integreras i undervisningen i ämnen som svenska,historia, religionskunskap, språk, bild och musik, så att de kan genomföras iskolans reguljära undervisning utan särskilda stimulansbidrag. Enligt utskottets mening är det särskilt i ettinledningsskede viktigt att medel ställs till förfogande som stimulans förarbetet med projektet kultur i skolan. Att kulturinslagen som bekostas med desärskilda medlen måste integreras i olika ämnen på skolans schema är självklarteftersom särskild tid på schemat inte anslagits för ändamålet. Med hänvisninghärtill och till att det inte finns anledning att föregripa nästa årsbudgetarbete föreslår utskottet att avslår motionerna 1985/86:Ub272yrkande 9 i denna del och 1985/86:Ub838 yrkande 13 och godkänner vad som harförordats i propositionen. Bidrag för studie- och yrkesorientering i glesbygd samtbidrag till kommuner som anordnar praktisk arbetslivsorientering på högstadietunder än Föredragande statsrådet har under avsnittet Vissagemensamma frågor inom skolväsendet förordat att medel från det nuvarandeanslaget Särskilda åtgärder på skolområdet överförs till en särskildanslagspost under förevarande anslag för extra bidrag för studie- ochyrkesorientering i glesbygd samt för bidrag till kommuner som anordnar praktiskarbetslivsorientering på högstadiet än . Utskottet föreslår att godkänner vadföredragande statsrådet förordat i ärendet. Inom har tillkallats en arbetsgruppmed uppgift att granska matematikundervisningen i svensk skola. Gruppens analys samt förslag till åtgärder kommer attföreligga . Enligt föredragande statsrådet behövs det åtgärder för attförstärka matematikundervisningen i redan fr. o. m. nästa läsår. medel om6,2 milj. kr. bör avsättas för detta. Medlen bör enligt statsrådet /86:14 beräknas under en särskild anslagspost .under förevarande anslagoch disponeras av regeringen. I mofion 1985/86:Ub272 (vpk) yrkande 11 föreslås avslag påregeringens förslag i avvaktan på arbetsgruppens förslag till åtgärder. Utskottet har erfarit att anledningen till att resurserföreslås avsatta för matematikåtgärder är att det skall vara möjligt att vidtavissa åtgärder redan under det kommande läsåret. Om arbetsgruppens förslagförst skulle avvaktas, skulle det kunna innebära försening medåtgärderna. Med hänvisning härtill föreslår utskottet att med avslagpå motion 1985/86:Ub272 yrkande 11 i denna del godkänner vad som ipropositionen har förordats om åtgärder för ämnet matematik i . I budgetpropositionen, bil. 10, föreslås att riksdagengodkänner förslaget i propositionen om en generell minskning av statsbidragettill driften av grundskolor m.m., gymnasieskolor, utbildning för vuxnaoch högskoleutbildning m.m. med , vilketinnebär en statsbidragsminskning med ca 615 milj. kr. 1986/87. Somskäl härför anförs att det är nödvändigt att vidta särskilda åtgärder för attbegränsa statsutgifterna. I fyra motioner yrkas avslag på denna hemställan i vadgäller driftbidraget till grundskolor m. m., nämligen motionerna 1985/86:Ub213(fp) yrkande 19 i denna del, 1985/86:Ub272 (vpk) yrkande 1, 1985/86:Ub803 (c)yrkande 2 i denna del och 1985/86:Ub838 (m) yrkande 15 i denna del. Enligt motion 1985/86:Ub213 bör de besparingar, som avstatsfinansiella skäl måste ske på statens bidrag till kommunernas verksamhet,inte göras på de specialdestinerade bidragen på skolområdet. I motionerna 1985/86:Ub272 och 1985/86:Ub803 uttrycks farhågor för att kommunerna för attkompensera sig kommer att göra motsvarande besparingar på andra delar avskolområdet som inte är statligt reglerade, t. ex. beträffande läromedel ochskolhälsovård. Utskottet vill med anledning av propositionen ochmotionerna anföra följande: Den finansiella situationen inom kommunsektorn har varitgod . visar kalkylerna på ett fortsattfinansiellt överskott för kommunsektorn som helhet. Mot denna bakgrund föreslåsi budgetpropositionen, bil. 1, vissa minskningar och avveckling av statsbidragmed sammanlagt . Den föreslagna bidragsminskningen påutbildningsområdet om 615 milj. kr. är ett förslag till teknisk lösning avfrågan hur det generella kostnadsansvaret för offentlig verksamhet skallomfördelas mellan stat och kommun. Det är således inte fråga om att begränsautbildningsverksamheten. Av propositionen, bil. 10 (s. 50), framgår att detblir kommunernas sak att stå för motsvarande kostnader. Utskottet vill emellertid inte förorda den föreslagnaformen av teknisk lösning på hur ifrågavarande kostnadsansvar skall omfördelas mellan stat och kommun. Inte heller har utskottet funnit det möjligt att inom sitt berednings- 25 område nuföreslå besparingar av motsvarande omfattning. Enligt utskottets LIbU 1985/86:14 mening börindragningen av medel från kommunerna i stället ske genom en generellmetod, nämligen genom en avgift på kommunernas skatteunderlag i enlighetmed vad som anförs i motion 1985/86:Ub213. Därmed blir det inte nödvändigtatt som föreslagits i propositionen minska statsbidraget til bl. driften avgrundskolor m. m. Den totala minskningen av statsbidrag tillutbildningsväsendet som föreslås i budgetpropositionen uppgår till 615 milj.kr. Regeringen bör återkomma till med förslag beträffande avgift påprimärkommunernas totala skatteunderlag i den storleksordning som erfordrasför att förstärka statsbudgeten med ca 600 milj. kr. Detta bör medanledning av proposition 1985/86:100 som sin mening ge regeringen till känna. Utskottet föreslår att med bifall tillmotionerna 1985/86:Ub213 yrkande 19 i denna del, 1985/86:Ub272 yrkande1,1985/86:Ub803 yrkande 2 i denna del och 1985/86:Ub838 yrkande 15 i denna delavslår hemställan 1 i proposition 1985/86:100 om en minskning av statsbidraget. Anslaget Bidrag till driften avgrundskolor m.m. bör i stället tillföras 452,6 milj. kr. Det totala anslagsbehovet under Bidrag till driften avgrundskolor m. m. anges i budgetpropositionen till 14 . Medhänvisning till vad som anförts i det föregående föreslår utskottet attriksdagen med bifall till motionerna 1985/86:Ub213 yrkande 19 i denna del och1985/86:Ub813 yrkande 4, med anledning av proposition 1985/86:100 samt medavslag på motionerna 1985/86:Ub272 yrkandena 2 och 11 i motsvarande delar ochyrkande 12,1985/86:Ub803 yrkande 2 i denna del, 1985/86:Ub813 yrkandena 5 och 6i motsvarande delar och 1985/86:Ub838 yrkandena 9,10,12 och 14 i motsvarandedelar samt yrkande 15 för /87 anvisar ett förslagsanslag av (14441 000 000 + 452 600 000 =).14 . Åberopande det anförda hemställer utskottet 1. beträffandebibehållande av vissa resurser i skolan attriksdagen avslår motionerna 1985/86:Ub214 yrkande 4, 1985/ 86:Ub272 yrkande 2 idenna del, 1985/86:Ub803 yrkande 1 i denna del, 1985/86:Ub806 yrkande 2 och1985/86:Ub813 yrkande 5 i denna del, 2. beträffandebasresursmedeltal på tnellanstadiet m. m. attriksdagen med avslag på motionerna 1985/86:Ub272 yrkande 3, 1985/86:Ub803yrkande 1 i denna del och 1985/86:Ub813 yrkande 5 i denna del bemyndigarregeringen att sänka basresursmedeltalet för mellanstadiet för budgetåret1987/88, 3. beträffandeelevbaserat statsbidragssystem attriksdagen avslår motion 1985/86:Ub213 yrkande 10,