bet · G901TU1 · 1985-12-31 00:00:00 — om trafiksäkerhet och trafikföreskrifter m. m. I betänkandet behandlas motionsyrkanden angåendetrafiksäkerhet och trafikföreskrifter m. m., vilka framförts i motioner somväcktes under den allmänna motionstiden under förra . Fördelade med hänsyn till det huvudsakliga innehålletbehandlas motionsyrkandena i följande huvudavsnitt i utskottets yttrande,nämligen Vägtrafikfrågor, Körkortsfrågor, Fordonsfrågor, Bilregisterfrågor, Vägmärkesfrågorm. m. samt Övriga trafiksäkerhetsfrågor. De frågor som tas upp i motionernaframgår av rubriker inom de olika huvudavsnitten. Utskottet föreslår på skäl som redovisas i utskottetsyttrande att motionsyrkandena avslås eller lämnas utan åtgärd. M-ledamöterna reserverar sig mot utskottsmajoritetensbeslut att avstyrka motionsyrkanden om dels en översyn av hastighetsgränsernasyftande bl. a. till undersökning av möjligheterna att höja dessa underbibehållande av god trafiksäkerhet (res. nr 1), dels en översyn av nuvarandeordning med kontrollbesiktning av bilar syftande till viss förlängning avtidsmellanrummen mellan kontrollbesiktningarna m. m. nr 2). Vkp-ledamoten reserverar sig mot utskottsmajoritetensbeslut beträffande ett motionsyrkande om en säkrare trafikmiljö för barnen(res. nr 3). Vidare fogar m-ledamöterna vid betänkandet ett särskiltyttrande i fräga om en "ungdomsbil", som för unga personer skulleutgöra ett alternativ till den s. k. . 1984/85:386 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om behovetav upplysningsskyltning om lokalradiofrekvenser längs våra huvudvägar. 1984/85:441 av och (båda c) variyrkas att beslutar att hos regeringen hemställa atttrafiksäkerhetsverket (TSV) och styrelsen för teknisk utveckling (STU) fär iuppdrag att verka för bättre belysning på våra cyklar enligt de riktlinjer somredovisas i motionen. 1984/85:527 av () vari yrkas attriksdagen som sin 1985/86. mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om varnings- /86:1skyltar för handikappade bilister. 1984/85:530 av i och BengtSilfverstrand (båda s) vari yrkas att som sin mening uttalar attbestämmelserna om stänklappar pä personbilar återinförs. 1984/85:554 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om bevarandeav bilbesiktningsprotokoll. 1984/85:624 av och (bådas) vari yrkas att hos regeringen begär förslag till lagstiftning omgenerellt användande av bilbälte. 1984/85:625 av och (båda s) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförs beträffande en förändring av nuvarande trafiklärarutbildning i syfte attett reellt förslag skall komma så snart möjligt är. 1984/85:627 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförsom angelägenheten av att initiera åtgärder för att åstadkomma besparingar avstatsmedel genom förenklingar av vägutmärkningssystemet. 1984/85:628 av och (båda c)vari yrkas att upphäver det i riksdagsskrivelse 1981/82:231redovisade beslutet om obligatorisk registrering av mopeder. 1984/85:736 av (vpk) vari yrkas attriksdagen beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionenanförs om kvälls-öppet vid . 1984/85:739 av (vpk) vari yrkas attriksdagen uttalar sig för en allmän översyn av trafikmiljön bl. a. i syfte attminska privatbilismen särskilt i tätortsområden, varvid barnens intressen av ensäker trafikmiljö beaktas. 1984/85:874 av tredje vice talman ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförs angående översyn av gällande lagstiftning för A-traktorer. 1984/85:1050 av och (båda c) variyrkas att beslutar hos regeringen begära förslag om sådan ändring avvägtrafikkungörelsen att trafiksignal vid övergångsställe för gående (s. k.röd gubbe) inte skall vara en straffsanktionerad regel. 1984/85:1060 av m. fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen anhåller om förslag till ändring i bestämmelserna omregistrei-ing av bil i enlighet med vad som i motionen anförs. 1984/85:1064 av och (båda m) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs imotionen om åtgärder i syfte att förbättra trafiksäkerheten. 1984/85:1071av () vari yrkas att hos regeringen /86:1begär att alla generella hastighetsbegränsningar, som visar mer än itimmen som högsta tillåtna hastighet och pä vägar utanför tätorter, skallomvandlas till rekommenderade hastigheter. 1984/85:1373 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen anhåller om en översyn av lagstiftningen, sä attskyddet för utsatta trafikantgrupper förstärks, och därigenom medverkar säkrare miljö för dessa grupper. 1984/85:1379 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en översyn av reglerna för A-traktorer. 1984/85:1384 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär anvisningar beträffande obligatoriskABC-utbildning för körkorts-aspiranter. 1984/85:1537 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att bärgningsbilar fär använda det blå ljusetvid bärgning. 1984/85:1953 av () vari yrkas attriksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om obligatoriskanvändning av reflexer för fotgängare i mörker. 1984/85:1957 av Bo Finnkvist (s) vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär att 75 § vägtrafikkungörelsen upphävs. 1984/85:1970 av och (båda fp)vari yrkas, såvin nu är i fråga (yrkandena 1 och 3), 1. att av regeringen begär åtgärder för attintensifiera kampanjen mot rattonykterhet, 3. att begär att regeringen låter genomföra enkampanj för användning av bilbälte i bilarnas baksäten. 1984/85:1972 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till ett återkommande körkortsprov varttionde är. 1984/85:1996 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att för nya bilar första kontrollbesiktning skall ske och följande kontrollbesiktning vartannat är. 1984/85:2548 av () vari yrkas attriksdagen beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionenanförs om bättre säkerhet för barn i trafiken. 1984/85:2550 av i (m) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär utredning om en körkortsklass för ungdomsbil ienlighet med vad som anförs i motionen. 1984/85:2564 av och (båda m)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförs om förändring av vägtrafikkungörelsen. 1984/85:2565 av () vari yrkas attriksdagen uHalar att 1 * 1985/86. 15 saml Nr 1 tillämpningenav 29 § körkortslagen utsträcks sä, att länsstyrelserna fär /86:1möjlighet att utfärda traktorkort till 15-äringar inte bara vad gäller barntill lantbrukare utan också vad gäller barn till andra yrkesutövare med behovav medhjälpare med traktorkort. 1984/85:2569 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär att frågan om personskaderisker i anslutning tilljärnvägstrafiken och då särskilt genom kollisioner i plankorsningar samtåtgärder i anledning därav skyndsamt utreds, varvid riskerna för vägtrafikanteroch tägresande vid ökade tåghastigheter särskilt bör uppmärksammas. 1984/85:2573 av m. fl. (c) vari yrkas attriksdagen beslutar hos regeringen begära att ätgärder vidtas för införande avsådana regler att typbesiktning också kommer att gälla handreglage förhandikappbilar. 1984/85:2574 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförsom att det vid framförande av "folkmoppe" (moped II) inte skall föreliggaskyldighet att använda hjälm. 1984/85:2812 av m. fl. (m) vari yrkas,såvitt nu är i fräga (yrkandena 2 och 3), 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om enöversyn av reglerna för provning av motorfordon, 3. att riksdagenhos regeringen begär en översyn av hastighetsgränserna för motorfordon ienlighet med vad som anförs i motionen. Samtliga förslag som behandlas i detta betänkande harframförts i motioner som väcktes under den allmänna motionstiden vid 1984/85års , dvs. Fördelade med hänsyn till det huvudsakliga innehålletbehandlas motionsyrkandena i det följande under huvudrubrikernaVägtrafikfrågor, Körkortsfrägor, Fordonsfrågor, Bilregisterfrägor, Vägmärkesfrågorm. m. samt Övriga trafiksäkerhetsfrågor. Vid behandlingen av motionsyrkandena används följandeförkortningar för de i sammanhanget aktuella författningarna, nämligen VTK förvägtrafikkungörelsen (1972:603), KKL för körkortslagen (1977:477), KKF förkörkortsförordningen (1977:722), FDK för fordonskungörelsen (1972:595), BRK förbilregisterkungörelsen (1972:599) samt VMF för vägmärkesförordningen(1978:1001). Inledningsvis får nämnas att en översyn avvägtrafiklagsfiftningen som satts i gång inom motbakgrund bf a. av en framställning av trafiksäkerhetsverket (TSV) har letttill att regeringen beslutat om ett flertal ändringar i VTK, somskall träda i kraft . Ändringarna har redovisats i förordning(1985:380) om ändring i VTK, som även innehåller omtryck av de delar ay VTK somej ändras. Ändringarna innebär i korthet att bestämmelserna i anpassas tilldagens trafikförhållanden t. ex. i fräga om färd pä vägrenen att TU1985/86:1 länsstyrelsernas uppgifter enligt VTK minskar och att språket i VTKmoderniseras. Översynen fortsätter i vad avser ansvarsbestämmelserna i m.m. Utskottet vill här även erinra om de mål förtrafiksäkerhetsarbetet pä nationell nivå som föreslogs i proposition 1981/82:81om riktlinjer för det framtida trafiksäkerhetsarbetet m. (trafiksäkerhetspropositionen) och som godkände (TU1981/82:19 och 26, rskr. 1981/82:231). Mot bakgrund av den minskning av antalettrafikolyckor som inträffat under senare är och angelägenheten av att dennagynnsamma utveckling inte fick brytas angavs i trafiksäkerhetspropositionen somen första målsättning för arbetet med att öka trafiksäkerheten att antalet dödadeoch skadade i trafiken fortlöpande skulle minskas. Dä antalet olyckor för enviss trafikantgrupp mäste sättas i relation till den omfattning vari dessatrafikanter förekom i trafiken och därmed löpte risk att dödas eller skadasangavs som en andra målsättning att dessa risker fortlöpande skulle minskas ochatt detta skulle gälla för varje grupp av trafikanter. Med hänsyn tillangelägenheten att öka trafiksäkerheten särskilt för de oskyddadetrafikanterna, som löpte större risk än de skyddade, och till att en utjämningav dessa risker borde eftersträvas angavs som en tredje målsättning att riskenatt dödas och skadas i trafiken skulle minskas i högre grad för de oskyddadetrafikanterna än för de skyddade. Det underströks att även barns och handikappadestrafiksäkerhet skulle särskilt beaktas. 1.1 Förbudet att gå mot rött ljus Den som bryter mot förbudet enligt 7 § första stycket VTKatt gå mot rött ljus i gångsignal för gående döms enligt 164 § första stycket 1VTK till böter. 1 motion 1984/85:1050 (c) begärs förslag till ändring iVTK av innebörd att den särskilda straffsanktionen för överträdelse av förbudetatt gä mot rött ljus skall upphävas. Rött ljus bör enligt motionärerna vara enrekommendation att inte gå i stället för ett straffsanktionerat förbud att gä.Motionärerna framhåller bl. a. att lagar skall kännas angelägna ochmeningsfulla. Förbudet att gå mot rött ljus är enligt motionärerna intemeningsfullt i det fall då något fordon inte finns inom synhåll. Med anledning av ett uppdrag av regeringen år 1983redovisade riksåklagaren i promemorian "Överträdelser i trafiken.Förslag till avkrimina-lisering och andra förändringar itrafiklagstiftningen" överväganden angående bl. a. sankfionen för att gämot rött ljus. Riksåklagaren påpekade bl. a. att det från åklagar- ochdomarhåll hade föreslagits att straffsanktionen för att gä mot rött ljus m. fl.förseelser skulle tas bort och att detta m. fl. exempel väl torde åskådliggörafall där straffsanktionen kunde ifrågasättas. åklagarensförslag övervägs i anslutning till den ovannämnda översynen /86:1inom av ansvarsbestämmelserna i m. m. Utskottet behandlade under förra i betänkande TU1984/85:3 (s. 5 och 6) ett motionsförslag som var likartät med det häraktuella. Utskottet redogjorde i betänkandet för riksåklagarens förslag m. m..Utskottet påpekade att utskottet tidigare senast i betänkandet /82:19 hade motsatt sig att straffet för att gä mot rött ljus skulle upphävas menatt det då gällt ett enstaka ingrepp i sanktionssystemet i VTK. 1 och med attfrägan om straff för att gä mot rött ljus genom översynen i kommunikationsdepartementethade innefattats i en övergripande prövning av sanktionssystemet iväglrafiklagstiftningen hade enligt utskottet frågan kommit i ett annat lägeoch borde prövas förutsättningslöst. Med hänsyn till de förutskickadeövervägandena inom beträffande bl. a. frägan omstraff för att gä mot rött ljus var enligt utskottets , mening något riksdagensinitiativ med anledning av det dä aktuella motionsförslaget inte erforderligt. Vad utskottet sålunda anförde gäller även beträffande detnu aktuella motionsförslaget. Motion 1984/85:1050 (c) bör därför lämnas utanåtgärd. 1.2 Hastighetsgränser för fordon Enligt 64 § VTK fär fordons hastighet ej överstiga 50km/tim inom tättbebyggt område. Utom tättbebyggt område får fordon enligt 65 §VTK inte föras med högre hastighet än (bashastighet). TSV får dockföreskriva att högsta tillåtna hasfighet skall vara /tim.Speciella hastighetsbegränsningar finns enligt 66 och 67 §§ VTK för vissa slagav fordon och fordonskombinationer. Särskilda föreskrifter om färdhastighet kanmeddelas genom lokala trafikföreskrifter. Den som överskrider högsta tillåtnafärdhastighet döms enligt 164 § VTK till böter. I tre motioner tas upp frågor om hastighetsgränserna. I motion 1984/85:2812 (m) framhålls bl. a. att standardenpå vägarna, pä väghållningen och på bilarna har höjts och att detta motiveraren höjning av hastighetsgränserna. Motionärerna begär (yrkande 3) en översyn avhastighetsgränserna för motorfordon varvid man bör undersöka möjligheterna atthöja hastighetsgränserna under bibehållande av god trafiksäkerhet. I motion 1984/85:1071 (m) begärs att alla generellahastighetsbegränsningar utanför tätorter med undantag förhastighetsbegränsningar eller lägre hastighet på grund avsärskilda skäl skall omvandlas till rekommenderade hastigheter. En ordningmed rekommenderade hastigheter skulle enligt motionären skapa en jämnaretrafikrytm. Vidare skulle trafikanterna inte behöva kontrollera hastigheten såofta som utan mera kunna ägna sig åt själva körningen.Överskridande av rekommenderad hastighet skall dock enligt motionären beivrasom en olycka har hänt. I mofiori 1984/85:2548 (fp) anförs bl. a. att invånarna itätorternas bostadsområden, där det finns mänga barn, ofta önskar enhastighetsbegräns- ning till30 eller men möts av oförståelse från myndigheternas /86:1sida. Myndigheterna åberopar enligt motionären anvisningar av TSV, som sägsmena att man inte skall fastställa hastighetsgräns sä lågt att den inbjudertill överträdelse i stället för respekt. I här aktuell del av motionen begärsatt regeringen skall ge TSV i uppdrag att genom hastighetsbegränsningar göraytterligare insatser för barns trafiksäkerhet. (K 1973:07), vars förslag lågtill grund för förslagen i trafiksäkerhetspropositionen, visade pä olika sättdet starka samband som råder mellan höga hastigheter och hög olycksfrekvens.Bl. a. redovisade utredningen i betänkandet (Ds K 1980:6) Trafiksäkerhet problem och åtgärder (s. 107) beträffande den tidsperiod är 1979, dähastighetsgränsen av energiskäl sänktes , attdödsolyckorna minskade , olyckorna med svär personskada ocholyckorna med lindrig personskada . TSV beställde av statens väg- och trafikinstitut(VTI) en undersökning rörande konsekvenserna av ändrade hastighetsgränser. Bl.a. skall VTI undersöka om en höjning eller sänkning av hastighetsgränserna medförökad trafiksäkerhet. VTI beräknas komma att avge en rapport om undersökningenföre årsskiftet 1985-1986. Erfarenheterna av hastighetsbegränsningarna har enligtutskottets mening visat att de bidrar till att minska antalet dödade ochskadade i trafiken. Hastighetsbegränsningar torde med hänsyn härtill fä ansesvara allmänt accepterade. Mot denna bakgrund och dä f. ö. konsekvenserna avändrade hastighetsgränser undersöks bör enligt utskottets meningnågon höjning av hastighetsgränserna inte nu övervägas. Utskottet avstyrkerdärför förslaget i motion 1984/85:2812 (m) yrkande 3 om en översyn som skallsyfta till en höjning av hastighetsgränserna. Utskonet har - senast i betänkandetTU 1984/85:3 (s. 6 och 7) behandlat sädana motionsförslag om rekommenderadehasiighets-gränsersom framförs i motion 1984/85:1071 (m). Utskottets avgörandeinvändning nu liksom tidigare mot en generell tillämpning av rekommenderadehastighetsgränser är att sädana hastighetsgränser skulle kunna medföra ett ökatrisktagande och därmed menliga följder för trafikanterna. Med hänsyn härtillavstyrker utskottet den nu aktuella motionen. TSV har bl. a. utfärdat "Regler om lokalatrafikföreskrifter otn färdliastig-/ie/"(TSVFS 1983:53) samt "Reglerom särskild hastighetsbegränsning " (TSVFS 1981:90). Enligtden förstnämnda författningen är den hastighetsgräns som fårföreskrivas om hastighetsgränsen skall vara lägre än . I densistnämnda författningen föreskrivs bl. a. att om hastighetsbegränsning till30 km/tim aktualiseras som en isolerad åtgärd det bör övervägas om det ärmöjligt att helt eller delvis uppnå motsvarande förbättring avtrafiksäkerhetsstandarden genom trafikregle-rande och/eller andra ätgärder.Härefter anges exempel pä sädana ätgärder. TSV anför avslutningsvis att ettverkningsfullt sätt att förbättra trafiksäkerhetsstandarden i ett område, därangelägen hastighetsbegränsning intebedöms kunna uppnås på annat sätt, kan vara anordnandet av gupp, TU1985/86:1 sidoförskjutning, särskild avsmalning eller andrahastighetsbegränsande anordningar. I sädana fall är det enligt TSV:s reglermotiverat att införa särskild hastighetsbegränsning . 1982 utgivna skriften Farthinder i bostadsområden(rapport nr 4) har TSV gett information om metoder att trafiksanera det lokalagatunätet i en tätort med farthinder. TSV vänder sig med skriften i första handtill väghållare och övriga trafiksäkerhetsansvariga inom kommunerna. TSV:s ovannämnda författningar och skrift tillgodoserenligt utskottets mening den i mofion 1984/85:2548 (fp) önskade vägledningenfrån TSV:s sida för det lokala arbetet med att begränsa fordonens hastighet ibostadsområden. Utskottet vill understryka angelägenheten av att man inte baramed hastighetsgränser o. d. utan även på annat sätt försöker minska riskernaför att barnen i bostadsområdena skall skadas genom fordonstrafik. Med hänsyn till det anförda bör motion 1984/85:2548 (fp) ihär aktuell del inte föranleda någon åtgärd av . 1.3 Förhindrande av obehörig användning av motordrivnafordon Enligt 75 § första stycket VTK skall föraren, när fordonstannats eller parkerats, vidta sådana ätgärder an fordonet hindras att kommai gång av sig självt. Enligt andra stycket i samma paragraf skall förare avmotordrivet fordon även vidta lämpliga åtgärder för att förhindra att fordonetobehöri-gen brukas av annan. I tredje stycket i paragrafen är föreskrivet attfordons dörr ej får öppnas. Ej heller får på- eller avstigning eller pä- elleravlastning .ske på sådant sätt att fara eller onödig olägenhet uppstår. Den sombryter mot 75 § VTK döms enligt 164 § första stycket 5 VTK fill böter. I motion 1984/85:1957 (s) vänder sig motionären mot attunderlåtenhet att förhindra obehörig användning av motordrivet fordon skallkunna leda till straff. Motionären framhåller bl. a. att den som blivit utsattför bilstöld till följd av att han glömt läsa bilen eller avlägsnatändningsnyckeln, i vissa fall drabbas av hårdare påföljder än den som tagitbilen, då han drabbas dels av bötesstraff, dels av högre självrisk päbilförsäkringen om bilen skadas. Motionären yrkar att hos regeringenskall begära att 75 § VTK upphävs. Av motiveringen i motionen att döma tordeemellertid motionärens önskan vara att regeringen skall upphäva bestämmelsen i164 § VTK om ansvar för underlätenhet att förhindra att ett motordrivet fordon,som stannats eller parkerats, brukas av annan. Utskottet avstyrkte i betänkandet /84:1 ettmotionsförslag som var likartat med det nu aktuella. Härvid erinrade utskottetom att bestämmelserna hade tillkommit på grund av trafiksäkerhetsmässigaöverväganden och påpekade därvid att biltillgrepp i många fall begås avpersoner som också gör sig skyldiga till trafikbrott säsom olovlig körning,rattfylleri och grov vårdslöshet i trafik. Utskottet erinrade vidare om attEuroparådets ministerkommitté enhälligt hade antagit en resolution omförhindrande av obehöriganvändning av motorfordon. Av inledningen till denna framgick /86:1bl. a. att varje fordonsägare borde söka medverka till att minska fordonstillgreppgenom lämpliga ätgärder som t. ex. att läsa fordonet och avlägsnatändningsnyckeln. I detta sammanhang kan också nämnas vikten av att hindraexempelvis minderåriga att komma in i ett fordon och att undvika därmedförenade olycksrisker. Sanktionen för underlåtenhet att förhindra obehöriganvändning av motordrivet fordon bör mot bakgrund av det anförda finnas kvar.Utskottet avstyrker således mofion 1984/85:1957 (s). 1.4 Särskild hänsyn mot handikappade m. fl. Enligt 81 § VTK skall förare av fordon visa särskildhänsyn mot barn, åldringar och skolpatruller samt personer som enligt vad somframgår av särskilt kännetecken eller annan omständighet lider av nedsatt syneller hörsel eller annat handikapp eller sjukdom som är till men för dem itrafiken. Någon till 81 § knuten ansvarsbestämmelse finns dock inte i VTK.Uppfyller fordonsförare inte de förpliktelser som 81 § VTK lägger pä honom kanemellertid bestämmelserna om ansvar för vårdslöshet i trafik i lagen (1951:649)om straff för vissa trafikbrott (trafikbrottslagen) vara tillämpliga. Enligt 1§ första stycket denna lag gäller bl. a. att om vägtrafikant brister i denomsorg och varsamhet, som till förekommande av trafikolycka betingas avomständigheterna, och oaktsamheten ej är ringa, skall han dömas för vårdslösheti trafik till böter. Enligt andra stycket i paragrafen gäller bl. a. att omnågon vid förande av motordrivet fordon ådagalägger grov oaktsamhet eller visaruppenbar likgiltighet för andra människors liv eller egendom, skall han dömasför grov vårdslöshet i trafik till fängelse i högst tvä år. Mot bakgrund av den rättsliga bedömningen av entrafikolycka, dä en cyklist körde på en synskadad persons ledarhund, frarnhållsi motion 1984/ 85:1373 (s) att oaktsamhet som visas trafikantgrupper som ärsärskilt utsatta i trafiken aldrig fär betraktas som ringa. Oaktsamhet motpersoner tillhörande dessa trafikantgrupper bör således enligt motionären iprincip medföra straff för vårdslöshet i trafik. Motionären begär en översynav lagstiftningen så att skyddet för utsatta trafikantgrupper förstärks ochlagstiftningen därigenom medverkar till en säkrare miljö för dessa grupper. I överensstämmelse med de inledningsvis nämnda målen förtrafiksäkerhetsarbetet skall de oskyddade trafikanterna utgöra en prioriteradgrupp när det gäller arbetet med att öka säkerheten i trafiken. De ändringar iVTK som skall träda i kraft den nästa är innebär bl. a. också en ökningav skyddet för gående. Den omständigheten att de som drabbas av oaktsamhet itrafiken och tillhör någon av de i 81 § VTK nämnda grupperna bör enligtutskottets mening ingå som ett av flera element i den allmänna bedömningen omdet är fräga om straffbar vårdslöshet eller inte. Att särbehandla just en sådan situafionbör enligt utskottets mening inle komma i fråga.. Motionen bör /86:1därför icke föranleda någon åtgärd. 1.5 Användning av larmlyktor på bärgningsbilar Enligt 12 § VTK fär förare av utryckningsfordon iträngande fall påkalla fri väg för fordonet och skall för detta ändamål avgeljud- och ljussignaler med föreskrivna larmanordningar. Larmanordningar i formav ljudanordningar och lykta som enligt föreskrifter av TSV skall avge blått ljus skall enligt 11 och 14 §§ FDK finnas på utryckningsfordon men fär ej finnaspä annat fordon. Som utryckningsfordon fär enligt 15 § BRK bl. a. registrerasambulanser och brandbilar.