bet · G901LU34 · 1985-12-31 00:00:00 — Det föreskrivs bl, a. en utformning av information om den effektiva räntan som gör det lättare för konsumenterna att jämföra kredilformerna och välja den mest fördelaktiga krediten. Det föreskrivs vidare atl kredilkostnaden skall anges i kronor. Kravet på information om kreditkostnaden i bl, a. nämnda hänseende gäller numera 79 fick i uppdrag av regeringenatl för- LU 1985/86:34 bättra konsumenlskyddel pä kreditomrädet, I mars 1986träffade verket och företrädare för kontokreditförelagens och handelnsbranschorganisationer en överenskommelse som i huvudsak innebär följande,Kreditföre-tagen åtar sig alt inom ramen för en förbättrad budget- ochkrediträdgiv-ning gentemot konsumenterna medverka till alt, sprida särskiltbetydelsefull information om grundläggande kredilfakta, l.ex, genom att enfolder med sådan information delas ul lill koniosökanden i samband med altkreditansökan görs. Förelagen åtar sig vidare all enskilt eller genom sinbranschorganisation lämna uppgifter som underlag för marknadsöversikter.Företagen ålar sig ocksä att iaktta vissa etiska regler vid kreditgivning. Enav de viktigaste reglerna är atl företagen åtar sig all vid marknadsföring avkrediter vara återhållsamma med all använda direktreklam, reklam försnabbkrediter, erbjudanden om höjning av tidigare avtalad kreditgräns samtsäljerbjudanden direkt på saidobesked. Om sådana reklamål-gärder används åtarsig företagen att visa måttfullhet vid utformningen av marknadsföringen.Kredilföretagen åtar sig vidare all under branschorganisationernasöverinseende verka för god branschpraxis beträffande förhållandel mellanvarans livslängd och älerbeialningstidens längd. Man skall härvid eftersträvaall krediter normall bör betalas med belopp i intervallet en tiondel-entjugondedel av kapitalskulden vid varje betal-ningslillfälle. Om krediten skallåterbetalas med lika stort belopp (annuitelsmodellen), skallskulden vara betald . Undantag kan göras då särskilda förhållanden,söm gäller för kreditområdet i fråga, föranleder del, I regeringsuppdraget till ingick ocksä altsöka åstadkomma etl samordnat och aktivt bistånd till konsumenter medbetalningsproblem, I denna del har nägon uppgörelse med kredilföretagen ännuinte träffals. har vid utskottels hearing uppgett alt deti inte obetydlig utsträckning förekommer att konsumenter till följd av att deådragit sig höga konlokortsskulder hamnar i allvarliga ekonomiska svårigheter.Många konsumenter saknar kunskaper i kreditfrägor och känner t. ex, inle tillvad de kan råka ut för om de inle klarar av atl betala skulderna. De har ocksäofta bristfälliga kunskaper i fråga om de räntor, avgifter och villkor i övrigtsom olika kreditgivare tillämpar, Mol den bakgrund som ovan redovisats noterar utskottet medtillfredsställelse att en överenskommelse träffats på kreditområdet mellankonto-företagen, handeln och om normerande regler avseendebl,a, marknadsföring och amorteringstakt. De gjorda åtagandena frånbranschorganisationernas sida bidrar enligt ulskotlels bedömning lill allkonsumenlskyddel på kreditområdet väsentligt förbättrats. Utskottet vill idetta sammanhang understryka angelägenheten av att man fullföljer strävandenaatt nä en överenskommelse i även den fråga där någon uppgörelse ännu inteträffats, nämligen frågan om ett samordnat och aktivt bistånd till konsumentermed belalningsproblem. Genom överenskommelser med kontoföretagen och genom de avkonsu mentverket utfärdade riktlinjerna för tillämpning av konsumentkreditlagen 80 har i alltväsentligt syftet med motionen blivit tillgodosett. Med hänsyn LU1985/86:34 härtill saknas enligt ulskotlels mening anledning att nu överväganågra ändringar i konsumentkreditlagen. Med del anförda avstyrker utskottetbifall fill molion L241, 1, beträffandeallmänna synpunkter attriksdagen godkänner vad ulskoitel med anledning av proposition 1985/86: 121anfört, 2, beträffandemarknadsekonomi och konkurrenspolitik altriksdagen med godkännande av vad som anförs i proposition 1985/86: 121 i dennadel avslår motion 1985/86:402 yrkande 1 i denna del och motion 1985/86:405yrkande 11 i denna del, 3, beträffandedecentraliserad produktion attriksdagen avslår motion 1985/86:404 yrkande 10, 4, beträffandekonsumenlerna och den offentliga sektorn attriksdagen med godkännande av vad som anförs i proposition 1985/86: 121 i dennadel avslår molion 1985/86: 402 yrkande 1 i denna del, motion 1985/86:404yrkande 9 och motion 1985/86:405 yrkande 2, 5, beträffanderegleringar inom den offentliga sektorn atlriksdagen godkänner vad ulskotlet med anledning av proposition 1985/86:121anfört, 6, beträffandekonsumentråd med forum för folkrörelser attriksdagen godkänner vad utskottet med anledning av proposition 1985/86:121anfört, 7, beträffande/r/v/V//. attriksdagen med godkännande av vad som anförs i proposition 1985/86:121 i dennadel avslår mofion 1985/86:405 yrkande 11 i motsvarande del. 8, beträffandestöd lill frivillig konsumentverksamhet attriksdagen med godkännande av vad som anförs i proposition 1985/86:121 i dennadel avslår molion 1985/86:402 yrkande 2 i motsvarande del, 9, beträffande stöd lill hushållningssällskapenshemkonsulent verksamhet attriksdagen avslår motionerna 1985/86:404 yrkandena 3 och 4, I985/86:L242,1985/86:L252 och I985/86:L281 yrkandena 1 och 2, 10, beträffande/öz-frageniansvar och egenåtgärder atlriksdagen med godkännande av vad som anförs i proposition 1985/86:121 i dennadel avslår molion 1985/86:402 yrkande I i motsvarande del och motion1985/86:409 i motsvarande del, 11, beträffande undervisning i konsumentfrågor igrundskolan att avslår motion 1985/86:405 yrkande 11 i denna del och motion 1985/86:408 i denna del. 6 1985/86. 12, beträffande undervisning i konsumentfrågor igyi7inasiesko- LU 1985/86: 34 lan attriksdagen avslår motion 1985/86: 404 yrkande 1, 13, beträffande förlängning avkonsumlionslinjen att avslår molion 1985/86:405 yrkande 4, 14, beträffande utbildning ochfortbildning av lärare attriksdagen med godkännande av vad som anförs i proposition 1985/86:121 i dennadel avslår molion 1985/86:405 yrkande 11 i denna del och motion 1985/86:408 idenna del, 15, beträffande ökat ekonomiskt slöd till studieförbundensutbild ning av förtroendevalda attriksdagen med godkännande av vad som anförs i proposition 1985/86: 121 i dennadel avslår molion 1985/86: 405 yrkande 5, 16, beträffandeproduktion av läromedel attriksdagen med godkännande av vad som anförs i proposition 1985/86:121 i dennadel avslår motion 1985/86:402 yrkande 2 i motsvarande del, 17, beträffandekonsumentverkets varuprovningsverksamhet attriksdagen med anledning av proposition 1985/86:121 i denna del och molion1985/86:405 yrkande 3 i denna del och med avslag på motion 1985/86:402 yrkande2 i motsvarande del godkänner vad utskottet anfört omvaruprovningsverksamheten, 18, beträffandeprismärkning på varor attriksdagen avslår motionerna 1985/86:409 i denna del, 1985/ 86;L225,1985/86:L234 och I985/86:L250, attriksdagen med godkännande av vad som anförs i proposition 1985/86:121 i dennadel avslår motion 1985/86:402 yrkande 2 i motsvarande del och motion1985/86:405 yrkande 6, 20, beträffandelagstiftning om könsdiskriminerande reklam attriksdagen med godkännande av vad som anförs i proposition 1985/86:121 idenhadel avslår motion 1985/86:403, 21, beträffande medel lill utredning omkönsctiskriminerande re klam atlriksdagen med godkännande av vad som anförs i proposition 1985/86:121 i dennadel avslår mofion 1985/86:402 yrkande 2 i motsvarande del, 22, beträffandemarknadsföring av s. k. personlighetskurser attriksdagen med anledning av motion I985/86:L280 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om behovet av att följa utvecklingen på områdetoch all vidta erforderliga åtgärder, 23, beträffande kommersialiseringenavJidfirandel alt avslår motion 1985/86:L204, 24, beträffande forskning viduniversitet och högskolor attriksdagen med godkännande av vad som anförs i proposition 1985/86:121 i dennadel avslår motion 1985/86:402 yrkande 2 i motsvarande del. 25. beträffande konsumentteknisk forskning LU 1985/86:34 atl med godkännande av vad som anförs i proposition 1985/86:121 i denna del avslår molion l985/86:Ub840 yrkande 3, 26. beträffandestandardiserad varuinformation altriksdagen med godkännande av vad som anförs i proposition 1985/86:121 i dennadel avslår motionerna 1985/86:405 yrkande 7 och 1985/86: L284, 27. beträffande datakommunikation inom konsumentinforma tionen attriksdagen med godkännande av vad som anförs i proposition 1985/86:121 i dennadel avslår molion 1985/86:405 yrkandena 8 och 11 i denna del och molion198.5/86:L260, 28. beträffandebredare produktinformation allriksdagen med godkännande av vad som anförs i proposition 1985/86:121 i dennadel avslår motionerna 1985/86:401 och 1985/ 86:407, 29. beträffanderådet för frågor om handel och distribution atlriksdagen godkänner vad utskottet med anledning av proposition 1985/86:121 idenna del anfört om rådets verksamhet, 30. beträffandevaruförsörjningsplaner m. m. attriksdagen med anledning av proposition 1985/86:121 i denna del och med avslagpå motion 1985/86:410 godkänner vad utskottel anfört därom, 31. beträffandestöd till kommersiell service i glesbygd attriksdagen avslår motion 1985/86:404 yrkande 7 och motion 1985/ 86:405 yrkande11 i denna del, 32. beträffandebrukaraspekter på produktutformningen attriksdagen med godkännande av vad som anförs i proposition 1985/86:121 i dennadel avslår motion 1985/86:402 yrkande 2 i motsvarande del, 33. beträffande stöd till utbyggnad av den lokalakonsumentverk samheten attriksdagen avslår motion 1985/86:406 yrkande 1, 34. beträffande ansvaret för den lokalakonsumentverksamheten att med godkännande av vad som anförs iproposition 1985/86:121 i denna del avslår molion 1985/86:404 yrkande 2, 35. beträffande slöd frånkonsumentverket till de lokala konsumentorganen atlriksdagen med godkännande av proposition 1985/86:121 i denna del avslår motion1985/86:404 yrkande 5, 36. beträffandeutbildning av konsumentvägledare attriksdagen med godkännande av proposition 1985/86:121 i denna del avslår motion1985/86:404 yrkande 6, 37. beträffanderådgivning till enskilda konsumenter attriksdagen godkänner vad utskottet med anledning av proposition 1985/86:121 idenna del anfört, atlriksdagen med godkännande av vad som anförs i proposition 83 1985/86:121i denna del avslår motion 1985/86:405 yrkande 3 i motsvarande del. 39, beträffande lokal reklamationshantering LU 1985/86: 34 all med godkännande av vad som anförs i proposition 1985/86:121 i denna del avslår motionerna 1985/86:400 yrkande 2 och 1985/86:402 yrkandeI i motsvarande del, 40, beträffande förslaget lill inriktning avkonsumenlpoliliken i övrigt attriksdagen godkänner den inriktning av konsumentpolitiken som förordas iproposition 1985/86: 121 i den mån den inle omfattas av vad utskottet hemställtovan, 41, beträffandeomorganisation av attriksdagen godkänner huvuddragen i den omorganisation av somförordas i proposition 1985/86: 121, 42, beträffande sammanslagning av statens pris-och kartell nämnd med attriksdagen avslår motion 1985/86:402 yrkande 6, 43, beträffande partssammansatt råd knutet tillallmänna rekla mationsnämnden attriksdagen med godkännande av vad som anförs i proposition 1985/86:121 i dennadel avslår motionerna 1985/86:402 yrkande 3, 1985/86:404 yrkande 8 och1985/86:405 yrkande 10, 44, beträffandeanslag till attriksdagen med anledning av proposition 1985/86: 100 bilaga 9 punkt C 5 ochproposition 1985/86:121 i denna del samt motionerna 1985/86:400 yrkande I idenna del, 1985/86:402 yrkande 5, 1985/ 86:405 yrkande 13 och 1985/86:406yrkande 2 till för /87 anvisar ellförslagsanslag av ,, 45, beträffandehöjning av reklamskatt atlriksdagen avslår motion 1985/86:406 yrkande 3, 46, beträffandeanslag till allriksdagen med anledning av proposition 1985/86: 100 bilaga 9 punkt C 4 och medbifall lill proposition 1985/86: 121 i denna del samt med avslag på mofionerna1985/86:400 yrkande I i denna del, 1985/86:402 yrkande 4 och 1985/86:405yrkande 12 till för /87 anvisar ettförslagsanslag av ,, attriksdagen avslår motion I985/86:L231, altriksdagen avslår motion 1985/86:L241 yrkandena 1-3, Stockholmden Pä lagutskottets vägnar Närvarande: (), (), réasson (s). (), (), (), (), (), (), 84 (s), (), (), (), () och (). Reservationer LU 1985/86:34 Allmänna synpunkter (mom. 1) Per-OlofStrindberg, och (alla m) anser all den del avutskottets yttrande sombörjar pä s. 9 med "Den konsumentpolitik" ochslutar på s, 10 med "följande avsnittet" bort ha följande lydelse: Denkonsumentpolitik som bedrivits sedan är 1972 har enligt propositionen varilframgångsrik, men - medges det - inte helt utan brister. Utskottet anser detdärför i och för sig värdefullt all nu får taställning lill etl förslag om konsumentpolitikens mål och inriktning. Förslagenbygger på konsumenlpolitiska kommitténs betänkande. Kommitténsbetänkande med förslag till den framtida konsumentpolitikens inriktning harunder remissbehandlingen blivit föremål för en ganska omfattande kritik. Delshar kritiserats bristen pä mer djupgående analyser av det bedrivnakonsumenlpolitiska arbetet och avsaknaden av en mer framtidsinriktad analys avförutsättningarna för konsumenlpoliliken. Dels har beklagats att kommitténredovisat en sä omfattande oenighet också i bedömningen av centrala frågor.Enligt utskottets mening får kritiken anses riklig dä det hade varil värdefulltom en mer djupgående analys av konsumentpolitiken hade kunnat göras. Utskottetbeklagar atl proposiiionen lill följd härav inle baseras på elt meragenomarbetat förslag, Elt långsiktigt beslut om konsumentpolitikens framtidainriktning borde ha grundals på elt underlag som haft en bredare förankring, Marknadsekonomi och konkurrenspolitik (mom. 2) Per-OlofStrindberg, och (alla m) anser delsatl den del av utskottets yttrande som börjar på s. 12 med "I sitt"och slutar pä s, 13 med "begärda uttalandena" bort ha följandelydelse: Utskottetanser att samverkan mellan kompetenta konsumenter och ansvarskännandeproducenter utgör den främsta vägen för att uppnå konsumentpolitikens mål. Konkurrensi en marknad som präglas av mångfaldens utbud ger konsumenter tillgång tillvaror och tjänster, som prissälls till för konsumenterna förmånligast möjligapriser. Flera miljoner konsumenters i köp uttryckta önskemål påverkarproducenterna pä långt mera överlägset sätt än påbud frän olika statligamyndigheter. Konsumenternahar enligt utskottets mening rätt att fordra atl de varor som utbjuds pä marknaden erbjuder god produktsäkerhet. Samhället bör ställa resurser till förfogande för atl säkerställa alt producenterna fyllersitt ansvar såvitt gäller produkters och varors säkerhet och lämplighet för det ändamål för vilket de erbjuds till marknaden. Härutöver bör, menar ut skottet, samhällets insatser inom del konsumenlpolitiska området koncen treras lill alt säkerställa atl det marknadsekonomiska systemet genom konkurrensbefrämjande regelgivning stärks och utvecklas - inte minst 85 inom denoffentliga sektorn. Vidare bör samhället tillhandahålla sådan LU 1985/86:34 utbildning som utvecklar den svenske konsumenten till alt få en kritisk ochgranskande syn på utbudet på marknaden. En framsynt konsumentpolitik skall, anser utskottet, syftalill att inrikta de samhälleliga insatserna på områden där de verkligen behövsför att skydda dem som kan komma alt inta en svagare ställning. En sådan insatsbör ske främst inom ramen för marknadsföringslagen och avtalsvillkorslagensaml genom branschvisa överenskommelser med näringsidkarnas organisationer, dels att utskottel under moment 2 bort hemställa 2. beträffande marknadsekonomi och konkurrenspolitik allriksdagen med bifall lill motion 1985/86:402 yrkande I i denna del och medanledning av proposition 1985/86: 121 i motsvarande del och molion 1985/86:405yrkande 11 i denna del som sin mening ger regeringen lill känna vad utskottetanfört i fråga om marknadsekonomi och konkurrenspolitik, Marknadsekonomi och konkurrenspolitik (mom. 2) och (båda fp) anser dels alt den del av utskottets yttrande som börjar på s,12 med "I sitt" och slutar på s, 13 med "begärdauttalandena" bort ha följande lydelse: vill betona alt konsumentpolitiken skallbedrivas inom marknadsekonomins ram. Detta sker bäst genom att främja eneffektiv konkurrens, vidgad frihandel saml avreglering av en rad sektorer, Atlfrån centralt håll försöka styra resursfördelningen skadar endast marknadsekonominoch ytterst konsumenterna. Utskottet vill därför i likhet med motionärerna i motion405 betona alt det inte ligger i konsumenternas intresse att, såsom ipropositionen föreslås, förstärka den "svenska modellen" förkonsumentinflytande som bygger på etl samarbete mellan det allmänna,näringslivet, konsumentkooperationen, fackföreningarna och de politiskapartierna, Etl sådant avsteg från marknadsprissättning leder endast tillvälfärdsförluster lill följd av marknadsojämvikt. Den inflexibilitel som eltsådant system leder lill förorsakar enligl utskottet höga transaktions- ochadministrationskostnader, en ineffektiv konsumtionsfördelning, uteblivenautomatisk produk-lionsanpassning till efterfrågeförändringar, bristandeinformation om marknadsefterfrågans faktiska storlek med åtföljande svårigheterför produktionsplanering osv. Utskottet ser också med oro på den ulsvällning avregleringskomplexet som skett inom t, ex. bostads-, transport- ochjordbrukssektorn. Inom dessa sektorer har goda kontakter med statstjänstemän,politiker och fackföreningsledare blivit viktigare för ett företags framgång änförelagsledningens förmåga att sköta produktion och marknadsföring. Som ellled i konsumentpolitiken bör, enligt utskottet, en avreglering av dessasektorer ske. Regeringen har sedan regeringsskiftet, med hjälp avstatens pris- och LU 1985/86:34 kartellnämnd, flitigt tillämpatprisregleringar," Sådana ständiga ingrepp innebär, enligl utskottet, atlprismekanismen sätts ur spel med åtföljande välfärdsförluster. Därför börprisregleringsmöjligheten avskaffas, 1 en väl fungerande marknadsekonomi tilläts konsumenternavia sina köp styra produktionen i enlighet med egna preferenser. De riktlinjersom fastställs av bör därför, enligt utskottets mening, syfta lillalt stärka marknadsekonomins funktionssätt. Vissa "marknadsimperfektioner" är dockofrånkomliga. Det är därför angelägel att dels definiera dessa fenomen, t, ex,externa effekter, kollekliva varor, naluriiga monopol och andra hinder förflertalskonkurrens, dels att i varje enskilt fall undersöka varförmarknadsekonomin saknar förmåga att handskas med dessa problem. Utskottet villdock poänglera alt kostnaden för atl ingripa i ekonomin alllid skall vägas molkostnaden för marknadsmisslyckandet. Vidare är utskottet medvetet om att bristande informationom varors priser, egenskaper och existens kan leda till felaktigakonsumtionsval. Den oreglerade marknadsekonomin kan inle alltid förväntasgenerera tillräcklig information på etl effektivt säll.Informalionsprodukiionens slordrifisför-delar motiverar dessutom i vissutsträckning en centraliserad informationsverksamhet. Därför bör samhälletsarsenal för atl förslärka marknadsekonomins funktionssätt inkludera egen informationsproduktion,lagstiftning beträffande otillbörlig marknadsföring, påbud om varudeklarationoch utbildning av konsumenter. Utskottet vill dock i del här sammanhangetunderstryka att all informationsinsamling och nyttjandet av densamma ärresurskrävande varför fullständig information knappast är förenlig medsamhällsekonomisk effektivitet. bör därför, enligt ulskoitel, ha enrimlig ambitionsnivå vad beträffar samhällets insatser inom detta område. Brist pä konkurrens inom en bransch leder till atlföretagen producerar för lite till för höga kostnader, vilket nästan alltidskadar konsumenten. Vad beträffar s, k. naturliga monopol bör man, enligtutskottet, undvika att förstatliga produktionen, 1 stället bör man genom etlanbudsförfarande ordna del så alt flera företag konkurrerar om rätlen all ensamproducera varan varvid tidsbegränsad koncession ges ål del företag som lämnardet bästa anbudet. Generellt sett bör dock som framhålls i molion 405, konsumentpolitikenbedrivas med konkurrens- och marknadsföringslagarna som främsta instrument, Utskottel vill i detta avsnitt avslutningsvis understrykafrihandelns roll som skapare av ekonomisk välfärd. Del i motion 405 framställdayrkande 1 om en vidgad frihandel har överlämnats till näringsutskollel.Lagutskottet avstår därför frän att närmare kommentera uttalandena i molion 405om en fortsall liberalisering av handeln. Vad utskottet ovan anfört bör med bifall lill molion 405 idenna del ges regeringen lill känna. dels attutskottel under moment 2 bort hemställa LU 1985/86: 34 2, beträffande marknadsekonomi och konkurrenspolitik attriksdagen med bifall till molion 1985/86:405 yrkande 11 i denna del och medanledning av proposition 1985/86: 121 i motsvarande del och motion 1985/86:402yrkande I i denna del ger regeringen till känna vad utskottet anfört i fråga ommarknadsekonomi och konkurrenspolitik. Marknadsekonomi och konkurrenspolitik (mom. 2) och (båda c) anser dels all den del av utskottels yttrande som börjar på s,12 med "I sitt" och slutar på s, 13 med "begärdauttalandena" bort ha följande lydelse: I den avvikande mening, som de icke-socialistiskaledamöterna fogat till näringsulskottets yttrande, framhålls att man uppskattaratt regeringen i propositionen ansluter sig till marknadsekonomins principer.Detta sker enligt dessa ledamöter emellertid med en oroväckande betoning avbrister i det marknadsekonomiska systemet, vilka skulle legitimera olika slagsingrepp, bl, a, etableringskontroll, som är oförenliga med elt mer konsekventmarknadsekonomiskt synsätt. vill från sina utgångspunkter understryka vadsom anförs i den avvikande meningen om en fungerande marknadsekonomis betydelseför konsumentpolitiken. Fri konkurrens, fri prisbildning och näringsfrihet,främst rätten att starta nya företag, utgör viktiga förutsättningar för ettfritt konsumtionsval, för hög produktkvalitet och för rimliga konsumentpriseroch är därför av avgörande betydelse ur konsumenlpolitiska synpunkter. Det svenska välståndet grundar sig i mycket hög grad på detmarknadsekonomiska systemet. Detaljregleringar och centralstyrning kan varaulvecklingshämmande. Men även marknadsekonomin har vissa svagheter och brister.Skillnaderna i makt och inflytande kan skapa sociala klyftor och leda lillkoncentration både geografiskt och inflytandemässigt. Marknadsekonomin är inteheller alllid känslig för sociala faktorer och nödvändigheten avhänsynstagande fill miljöförhållanden och behovet av resurshushållning. Inom näringslivet har många mindre och medelstora förelag slagilsul och storföretag bildats bl, a, genom företagssammanslagningar. Utvecklingenmot allt större förelag har lett lill alt multinationella förelag behärskarstora delar av marknaden inom länderna och internationellt. Som framhålls i motion 404 (c) ligger det i konsumenternasintresse att utvecklingen mot allt större förelag och koncernbildningarbegränsas och att mindre och medelstora förelag kan fortleva och konkurrera päsunda villkor. Härigenom kan man åstadkomma en decentraliserad produktion ochge alla invånare god service. Det ekonomiska system som bäst främjar en fortsattvälständspolitik i vid bemärkelse och därmed även för alla grupper och överhela landet en positiv konsumentpolitik är enligt lagutskottet ettmarknadsekonomiskt syslem medolika typer av företag som konkurrerar på lika villkor och som LU 1985/86:34 genom lagstiftning och samhällsorgans åtgärder och slöd verkar inom ramenför sociala, miljömässiga och regionalpoliliska hänsynstaganden. Denna inriktning av marknadsekonomi och konkurrenspolitikbör enligl utskottet utgöra en utgångspunkt för konsumentpolitiken, vilketriksdagen i anledning av propositionen och molionerna 402 och 405 bör ge regeringenlill känna, dels alt utskottet under moment 2 bort hemställa