bet · G901LU28 · 1985-12-31 00:00:00 — om vissa faderskapsfrågor m. m. I betänkandet behandlar utskottet fyra motioner i vilkatas upp frågor om samtycke vid adoption (s), om fastställande av faderskap m,m. (fp) samt om utvidgad rättsgenetisk undersökning (c). Utskottet har vid besök hos socialförvaltningen i Malmöinhämtat synpunkter på motionsförslagen. Utskottet hemställer att motionen rörande samtycke tilladoption jämte utskottets betänkande i denna del överlämnas till utredningen ombarnens rätt för att tas i beaktande under utredningens uppdrag. Övrigamotioner avstyrks, I en reservation yrkar utskottets fp-ledamöter bifall tillmotionsyrkandena om fastställande av faderskap m, m. Motion 1985/86:L237 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att utredningen om barnens rätt i tilläggsdirektivfår i uppdrag att utreda frågan om samtycke vid adoption. Motion 1985/86:L266av m, fl, (fp)vari-under hänvisning till vad som anförts i motion A604 - yrkas att riksdagenbeslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om den ogiftapappans ansvar, rättigheter och skyldigheter. Motion 1985/86:L274 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att det är rimligt medutökad rättsgenetisk undersökning, när inblandad part så begär, för att skapastörre säkerhet i faderskapsmål. Motion 1985/86:L275 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omfastställande av faderskap genom faderskapsförklaring. Bestämmelser om adoption finns i 4 kap, (FB), För adoption fordras tillstånd av domstol, Rätt att adoptera ett barn harenligt huvudregeln endast den som har fyllt . Har barnet fyllt 12 årfordras i princip samtycke av barnet.Är barnet under krävs dessutom föräldrarnas samtycke. Är LU1985/86:28 en förälder utan del i vårdnaden behövs dock inte något samtycketill adoptionen från den föräldern. Rätten skall pröva om det är lämpligt att adoptionen ägerrum. Tillstånd får ges endast om adoptionen är till fördel för barnet. Harbarnet inte fyllt skall yttrande inhämtas från socialnämnden i den kommundär sökanden är kyrkobokförd och från socialnämnden i den kommun där den somhar vårdnaden om barnet är kyrkobokförd. Vid sin lämplighetsprövning måstedomstolen bl, a, ta hänsyn till vad en förälder som inte har vårdnaden ombarnet har för mening i saken. En förälder vars samtycke till adoptionen ejerfordras skall därför höras i ärendet om det kan ske. Domstolens beslut kanöverklagas av sökanden eller av den som skall höras i ärendet. Adoptionen innebär att barnet i fortsättningen skall ansessom adoptan-tens barn. De rättsliga banden med de biologiska föräldrarnaavskärs helt. Den förälder som vid äktenskapsskillnad inte får vårdnadenav makarnas barn är tillförsäkrad rätt till umgänge med barnet. Efter adoptionhar däremot den föräldern ingen laglig rätt till umgänge med barnet eftersom derättsliga banden med barnet skurits av. Om exempelvis en moder, som vidäktenskapsskillnad har fått vårdnaden om ett barn, gifter om sig och mannen idet nya äktenskapet får tillstånd att adoptera barnet bortfaller alltså denfrånskilde mannens umgängesrätt, I rättspraxis har i flera fall tillstånd tilladoption vägrats med hänsyn särskilt till att barnets fader inte borde förlorasin rätt till umgänge med barnet. Det har emellertid också förekommit attadoption medgetts mot faderns bestridande, I sådana fall har dock fadern somregel inte haft något fungerande umgänge eller några andra kontakter medbarnet. De grundläggande reglerna rörande faderskapet till barnåterfinns i 1 kap, FB, Är vid barns födelse modern gift skall enligt 1 kap, 1 §FB mannen i äkenskapet anses som barnets far (den s, k.faderskapspresumtionen). Detsamma gäller om modern är änka och barnet föds inomsådan tid efter mannens död att det kan vara avlat , Faderskapspresumtionen kan brytas av domstol, som i vissai lagen angivna fall kan förklara att mannen i äktenskapet inte skall ansesvara far till barnet. Ett sådant fall föreligger när det är utrett att modernhaft samlag med annan än maken då barnet kan vara avlat och detmed hänsyn till samtliga omständigheter är sannolikt att barnet har avlats avden andre, ' Presumtionen kan hävas även genom att annan man erkännerfaderskapet till barnet. Erkännandet, som skall ske skriftligen, måste för attfå rättslig verkan godkännas av både modern "och mannen i äktenskapet samtav socialnämnden. Är situationen vid barnets födelse den att det inte finnsnågon faderskaps-presumtion, skall faderskapet fastställas genom erkännandeeller dom. Detsamma gäller om domstol förklarar att mannen i äktenskapet inteskall anses som far till barnet. Erkännandet, som är en formbundenrättshandling, skall ske skriftligen och vara bevittnad av två personer.Dessutom skall erkännandet godkännas av socialnämnden och av modern. Fastställsfaderskapet genom dom, skall rätten på talan av barnet förklara en man varafar till barnet, om det är utrett att han har haft samlag med barnets moderunder barnetskonceptionstid och det med hänsyn till samtliga omständigheter är LU1985/86:28 sannolikt att barnet avlats av honom, 2 kap, FB innehåller vissa bestämmelser om socialnämndsmedverkan vid fastställande av faderskap. Bl, a, föreskrivs att, om inte någonviss man enligt 1 kap, 1 § FB anses som barnets far, det åligger socialnämndenatt försöka utreda vem som är far till barnet och se till att faderskapetfastställs. Om socialnämnden efter sin utredning anser sig kunna bedömafaderskapsfrågan med tillräcklig säkerhet, skall nämnden bereda den presumtivefadern tillfälle att erkänna faderskapet. Det är viktigt att socialnämnden gör den utredning i ettärende som är erforderlig för att konstatera att verkligen rätt man skriver påerkännandet. har nämligen en allmän skyldighet att se till attverkligen den rätte mannen och ingen annan åtar sig faderskapet. ärdet med hänsyn till parternas rätt till integritet viktigt att enfaderskapsutredning inte görs mer omfattande än vad som oundgängligen erfordrasför att nämnden med tillräcklig grad av säkerhet skall kunna fastställa attmannen är barnets far. Om den som kan vara far begär en blodundersökning ellerom anledning finns till antagande att modern haft samlag med mer än en manunder den tid barnet kan vara avlat bör enligt 2 kap, 2 § FB socialnämndenverka för att blodundersökning äger rum beträffande modern, barnet och denpresumtive fadern. Vid socialnämnden skall föras protokoll över vad somförekommer vid utredningen av betydelse för faderskapsfrågan. Nämndensutredning bör bedrivas skyndsamt. Utredningen skall enligt 2 kap, 8 § FB varaslutförd från barnets födelse om inte särskilda skäl föranlederannat. Nämnden får lägga ned en påbörjad utredning, bl, a, om det visar sigomöjligt att få fram erforderliga upplysningar för bedömning avfaderskapsfrågan och om det beträffande barn som fötts utom äktenskapetframstår som utsiktslöst att få faderskapet fastställt av domstol. Bestämmelser om blodundersökning finns i lagen (1958:642)om blodundersökning m,m, vid utredning av faderskap, I mål om fastställande avfaderskap kan domstol på yrkande av någon av parterna eller när det annarsbehövs förordna om blodundersökning eller annan undersökning rörande ärftligaegenskaper som kan ske utan nämnvärt men. Förordnande om undersökning kan avsemodern och barnet samt man mot vilken talan förs. Finns det anledning att antaatt någon annan man har haft samlag med modern då barnet kan varaavlat, får förordnandet avse också denne. Domstol kan också förordna om blodundersökning sedan ettfaderskap fastställts genom dom eller erkännande. En förutsättning för att ettsådant förordnande skall få meddelas är att det efter fastställandet avfaderskapet framkommit sådana omständigheter som ger anledning till antagandeatt någon annan man än den som fastställts vara far har haft samlag med modernunder konceptionstiden. Förordnandet om undersökning kan avse den som harfastställts vara far, modern, barnet och den andre mannen. Domstolen kan vid vite ålägga den som skall undergåblodundersökning att visa att sådant blodprov som behövs för blodundersökningtagits på honom eller henne. Iakttas inte vitesföreläggandet kan domstolen istället förordna om biträde av polismyndighet för att undersökningen skallkomma fill stånd, 1* 1985/86. Det bör observeras att de nu redovisade reglerna omblodundersökning LU 1985/86:28 endast gäller förordnanden av domstol.Socialnämnd har ingen möjlighet att vid sin undersökning tvinga parterna tillblodundersökning. Vägrar någon av de aktuella männen att medverka till attfrivilligt genomgå en sådan undersökning måste ärendet således överlämnas tilldomstol. Enligt 1 S lagen om blodundersökning kan, som ovanredovisats, rätten förutom blodundersökning förordna om annan undersökningrörande ärftliga egenskaper. Sådana undersökningar var tidigare nästanuteslutande s, k, antropologiska undersökningar. Dessa undersökningar utfördesvid paterni-tetsavdelningen vid . har denverksamheten upphört, I stället kan rättskemiska laboratoriet i Linköpingbistå med s. k, utvidgad rättsgenetisk undersökning. Med rättsgenetiskundersökning avses en blodundersökning där analysen görs bl, a, på de vitablodkropparna och där man fastställer individens genetiska konstitution, dvs,hans arvsanlag. För rätten att förordna om utvidgad rättsgenetisk undersökninggäller samma regler som vid blodundersökning (basundersökning). Barnet står från födseln under vårdnad av båda föräldrarnaom dessa är gifta med varandra och i annat fall av modern ensam. Om det dömstill äktenskapsskillnad mellan föräldrarna fortsätter barnet att stå under bådaföräldrarnas vårdnad om inte den gemensamma vårdnaden upplöses. Står barnet under vårdnad av endast en av föräldrarna ochvill föräldrarna ha gemensam vårdnad kan de numera få vårdnaden registreradgenom en enkel anmälan till pastorsämbetet under förutsättning att såvälföräldrarna som barnet är svenska medborgare. En ytterligare förutsättning äratt förordnande om vårdnaden inte meddelats tidigare, t. ex. att en gemensamvårdnad upplösts. Brister det i någon av dessa förutsättningar måsteföräldrarna ansöka hos domstol om att få gemensam vårdnad. Deras ansökan skallbifallas om domstolen inte finner att gemensam vårdnad är uppenbart oförenligmed barnets bästa. Motionären framhåller att det förhållandet, att samtycketill adoption inte erfordras av en förälder som inte har del i vårdnaden avbarnet, kan leda till att föräldern berövas sin umgängesrätt till barnet.Motionären hänvisar vidare till att som skäl för att inte i lagen kräva bådaföräldrarnas samtycke har angivits bl, a, att den som inte är vårdnadshavarekan ha så ringa beröring med barnet, att han inte kan bedöma lämpligheten avadoptionen. Enligt motionären tyder dessa skäl på att lämpligheten av adoptionskall prövas i första hand med utgångspunkt från praktiska förhållanden. Om enfar förlorar sin umgängesrätt leder detta emellertid ofta till att fadern ochbarnet mister alla möjligheter till djupare känslomässiga kontakter. Frågan omkrav på samtycke vid adoption bör därför utredas: MotionL266 LU 1985/86:28 Motiveringen till motionsyrkandet återfinns i motion A604,I sistnämnda motion, som behandlar olika frågor om jämställdhet, anförs bl. a,(s, 19) att det är nödvändigt att männen får chansen att ta ansvar för sinabarn. Det kan enligt motionärerna inte uteslutas att det finns ett sambandmellan diskriminering av ogifta fäder och de alltför låga engagemang dessa mänvisar i handling för sina barn. Den ogifta pappan måste anmäla sig somvårdnadshavare till sitt eget barn medan den ogifta mammans vårdnadskaperkänns automatiskt, I motionen hänvisas vidare fill ett i massmediauppmärksammat fall där en ogift moder har uppmanats stämma fadern till sittbarn för att han inte vill fylla i en integritetskränkande blankett omfaderskapet. Detta har ansetts nödvändigt trots att såväl modern som fadernvarit helt överens om faderskapet. Motionärerna anser att det är väsentligt attstärka den ogifta faderns ansvar, skyldigheter och rättigheter gentemot sinabarn. Förslag härom bör föreläggas . I motionen framhålls att det i faderskapstvister mångagånger är besvärligt att få berörda parter att genomgå utvidgad rättsgenetiskundersökning (i princip ett blodprov). och domstol är enligtmotionären tveksamma på grund av integritetsskäl. Motionären anser dock barnetsrätt till en far viktigare än integritetsskäl. bör därför enligtmotionärens mening uttala att det är rimligt med en utvidgad rättsgenetiskundersökning, när inblandad part så begär, för att skapa större säkerhet vidfaderskapsmål. I motionen framhålls att förfarandet när faderskap skallfastställas för barn vars föräldrar inte är gifta med varandra är enbyråkratisk och integritets-kränkande procedur. Det är enligt motionärensålunda inte tillräckligt att föräldrarna var för sig undertecknar ett dokumentsom intygar att fadern verkligen är far till barnet. Det bevittnade ochundertecknade dokumentet skall sedan behandlas av kommunens socialnämnd, somfattar beslut om huruvida fadern är far eller ej. Dessutom måste föräldrarnasvara på infima frågor vid ett samtal med socialsekreteraren, frågor som avmånga föräldrar uppfattas som kränkande. Motionären påpekar att denna procedur inte kan slutförasinnan barnet är fött, eftersom barnets personnummer måste inkluderas i detbeslut som socialnämnden fattar. Ofta kan det formella fastställandet avfaderskapet därför dröja upp efter barnets födelse, vilketför barnets del kan vara ödesdigert. Om något skulle hända modern så att honblir oförmögen att ta hand om barnet, kan fadern inte överta vårdnaden. Somexempel nämner motionären ett fall där en moder blivit sjuk och varit tvungen att stanna kvar på sjukhuset, I det fallet vägradesfadern ta hem barnet, I stället överläts vårdnaden om barnet till mormodernunder barnets första tid på jorden. Motionären anser att, om båda föräldrarna är överens omatt de är LU 1985/86:28 föräldrar till det väntade barnet, det borde räckafullt ut med ett undertecknat och bevittnat dokument där de förklarar sig varaföräldrar, Inga politiker i socialnämnd bör i sådant fall uppdras att fattabeslut om faderskapserkännandet. Ett sådant förfarande är enligt motionären enöverflödig rutin, som bör förekomma endast i det fall då faderskapet ärifrågasatt eller okänt. Endast i sådana fall bör socialnämnden vara ålagd att medsäkerhet fastställa faderskapet. Enligt motionärens mening måste "en farkunna bli far som modern blir mor". Motionären anför avslutningsvis att den nuvarandeordningen att i alla fall då barnets föräldrar ej är gifta med varandra antingendra fadern inför rätta eller förmå honom att "erkänna" faderskapet ären kvarleva från den tid då de barn som föddes utom äktenskapet antingen varresultat av olyckshändelser, där fadern förutsattes vilja smita, ellerresultat av våldtäkter. Den nuvarande ordningen är, framhåller motionären,kränkande för den stora grupp fäder som inte är gifta med barnets mor, lika välsom den innebär en brist på säkerhet för barnet. I samband med att utskottet hade att ta ställningtill de nu gällande reglerna om fastställande av faderskap (prop, 1975/76:170)behandlade utskottet (LU 1975/76:33 s, 77-78) även frågan om hur ingående barnavårdsnämndens(numera socialnämndens) utredning skall vara, när modern och den uppgivnefadern leversamman i en stadigvarande förbindelse. Efter en redogörelse försocialstyrelsens anvisningar i frågan uttalade utskottet följande. Utskottet vill peka på att det självklart är viktigt attnämnden har tillräckligt underlag för sin bedömning av faderskapsfrågan,eftersom ett felaktigt erkännande senare kan få olyckliga konsekvenser förparterna, I sammanboendefallen bör utredningen emellertid kunna göras mycketenkel och i många fall torde den kunna inskränka sig till ett konstaterande avatt modern och den uppgivna fadern levt samman under konceptionstiden.Uppenbart har det förekommit att faderskapsutredningar i sammanboendefallenhandhafts på sådant sätt att parterna känt sig kränkta av de frågor som ställtstill dem. Utskottet vill därför stryka under vad departementschefen anför omatt det får förutsättas att utredningen görs med den respekt för de inblandadesintegritet som ämnet kräver. Utskottet utgår från att detta uttalande kommeratt beaktas i vidare anvisningar för barnavårdsnämndsförfarande i nu angivna fall. Utredningen (Ju 1977:08) om barnens rätt fillkallades år1977 för att utreda frågan om en förstärkning av barns rättsliga ställning, Itilläggsdirektiv (dir, 1982:25) har utredningen fått i uppdragatt utreda även vissa frågor om adoption. Bl, a, bör utredningen överväga omman kan avskaffa den nuvarande regeln om att den som är fåradopteras utan eget samtycke, om det kan antas skada honom eller henne att blitillfrågad. annanfråga som enligt direktiven bör utredas är om socialnämnden bör ha LU1985/86:28 möjlighet att ge ekonomiskt stöd till fosterföräldrar även efter detatt de har adopterat ett fosterbarn. Ytterligare en fråga gäller sådanaadoptioner av utländska barn som av olika skäl inte fullföljs. Slutligen börutredningen diskutera om det, bl, a, från systematisk synpunkt, finns anledningatt i ett större sammanhang se över adoptionsbestämmelserna i 4 kap,, däribland frågan huruvida de åldersgränser som gäller ärlämpliga. Enligt direktiven bör utredningen vidare vara oförhindrad att ta uppockså andra frågor om adoption. I betänkandet behandlar utskottet fyra motioner vari tasupp frågor om samtycke vid adopfion och om fastställande av faderskap m, m. Enligt 4 kap, (FB) fordras för adoptiontillstånd av domstol. Rätt att adoptera ett barn har enligt huvudregeln endastden som har fyllt . Har barnet fyllt fordras i princip samtycke avbarnet. Är barnet under krävs dessutom föräldrarnas samtycke. Om enförälder är utan del i vårdnaden behövs dock inte något samtycke tilladoptionen från den föräldern. Domstolen skall pröva om det är lämpligt att adoptionenäger rum. Tillstånd får ges endast om adoptionen är till fördel för barnet. Harbarnet inte fyllt skall yttrande inhämtas från socialnämnden i den kommundär sökanden är kyrkobokförd och från socialnämnden i den kommun där den somhar vårdnaden om barnet är kyrkobokförd. Vid sin lämplighetsprövning måstedomstolen bl, a, ta hänsyn till vad en förälder som inte har vårdnaden ombarnet har för mening i saken. En förälder vars samtycke till adoptionen ejerfordras skall därför höras i ärendet om det kan ske. Domstolens beslut iadoptionsfrågan kan överklagas av sökanden eller av den som skall höras iärendet. Adoptionen innebär att barnet i fortsättningen skall ansessom adoptivföräldrarnas barn. De rättsliga banden med de biologiskaföräldrarna avskärs helt, I mofion L237 (s) framhålls att den omständigheten attsamtycke till adoptionen inte fordras av den förälder som är utesluten frånvårdnaden av barnet kan leda fill att föräldern mot sitt bestridande berövassin umgängesrätt med barnet. Detta förhållande kan i sin tur få till följd attfadern och barnet mister alla möjligheter till djupare känslomässiga kontakter.Med stöd av det anförda yrkar mofionären att utredningen om barnens rätt skallgenom tilläggsdirektiv få i uppdrag att utreda frågan om samtycke tilladoption. Utskottet vill för sin del peka på att tillstånd tilladoption får ges endast om adoptionen är till fördel för barnet, I förarbetenahar strukits under att det också måste föreligga en särskild anledning fill adoptionenmed hänsyn till det personliga förhållandet mellan sökanden och barnet. förhållandetill de biologiska föräldrarna är av betydelse för frågan om LU 1985/86:28adoption kan medges. Innan domstolen kan avgöra adoptionsärendet är det motbakgrund av det anförda nödvändigt att såväl barnets som adoptantensförhållanden undersöks. En sådan utredning sker genom socialnämndens försorg.Socialnämndens yttrande blir givetvis av stor betydelse för domstolensprövning. Som framgår av redogörelsen ovan för gällande rätt skall vidare, ominte båda föräldrarna har vårdnaden om barnet, den förälder som inte har del ivårdnaden höras i ärendet. Med hänsyn till den betydelse för barnet somrelationen till båda föräldrarna har tillmäts inställningen till adoptionen hosden förälder som inte är vårdnadshavare självfallet stor betydelse vidprövningen av adoptionens lämplighet, I rättspraxis har i flera fall tillståndtill adoption vägrats under åberopande av att barnets fader inte borde förlorarätten till umgänge med barnet, I sådana fall där adoption medgetts mot fadernsbestridande har som regel denne inte haft något fungerande umgänge eller någraandra kontakter med barnet. Det förhållandet att den umgängesberättigade föräldernskall höras i adoptionsärendet torde enligt utskottets mening som regel utgöraen garanti för att en förälder inte genom ett tillstånd till adoption berövassin umgängesrätt om den har ett reellt innehåll. Enligt utskottets mening kan emellertidinte bortses från att det kan förekomma fall där en förälders bristande umgängemed barnet har sin grund i åtgärder från vårdnadshavarens sida och där detsåledes inte är uteslutet att relationerna mellan barnet och föräldern någotlängre fram i tiden skulle kunna förbättras och fungera på ett för barn ochförälder bra sätt, I sådana fall skulle ett krav på samtycke av denumgängesberättigade föräldern till adoption kunna förhindra en adoption somannars kanske skulle komma till stånd. Enligt utskottets mening finns därförskäl att närmare utreda frågan om ett krav på samtycke bör införas ilagstiftningen. Utskottet vill i sammanhanget också hänvisa till att riksdagenför sedan uttalat sig för att frågan om samtycke från förälder, sominte har vårdnaden, till namnbyte för barnet borde bli föremål för översyn (LU1985/86:19), Utredningen om barnens rätt har fått i uppdrag att utredavissa närmare angivna frågor om adoption. Enligt direktiven är utredningenoförhindrad att ta upp också andra frågor som rör adoption. Någratilläggsdirektiv till utredningen, som motionären yrkar, är därför intenödvändiga. Enligt utskottets mening bör i stället motion L237 jämte utskottetsbetänkande i denna del överlämnas till utredningen för att tas i beaktandeunder utredningens arbete. Fastställande av faderskap m. m. Om vid ett barns födelse modern är gift skall enligt FBmannen i äktenskapet anses som barnets far. Denna presumtion av faderskapet kanbrytas av domstol eller upphävas genom att en annan man skriftligen erkännerfaderskapet. För att erkännandet skall få rättslig verkan krävs att detgodkänts av både modern, mannen i äktenskapet samt socialnämnden. Är modern vid barnets födelse ogift skall faderskapetfastställas genom erkännande eller dom. Erkännandet, som är en formbundenrättshandling. skall varaskriftligt och bevittnat av två personer. Vidare skall erkännandet LU1985/86:28 godkännasav modern och av socialnämnden. Det åligger socialnämnden att utreda vemsom är far till ett barn vars moder är ogift och att tillse att Om socialnämnden efter sin utredning anser sig kunna bedömafaderskapsfrågan med tillräcklig säkerhet skall nämnden bereda den presumtivefadern tillfälle att erkänna faderskapet. Om ett erkännande inte kanerhållas får faderskapsfrågan föras till domstol. mannenvara far till barnet om det är utrett att han har haft samlag med barnetsmoder under tid då barnet kan vara avlat (konceptionstiden) och det med hänsyntill samtliga omständigheter är sannolikt att barnet avlats av Barnet står från födseln under vårdnad av båda föräldrarnaom dessa är gifta med varandra och i annat fall av modern ensam. Om det dömstill äktenskapsskillnad mellan föräldrarna fortsätter barnet att stå under bådaföräldrarnas vårdnad om inte den gemensamma vårdnaden upplöses. Står barnet under vårdnad av endast en av föräldrarna ochvill föräldrarna ha gemensam vårdnad kän de numera få vårdnaden registrerad genomen enkel anmälan till pastorsämbetet under förutsättning att såväl föräldrarnasom barnet är svenska medborgare.