bet · G901JoU13 · 1985-12-31 00:00:00 — Av det anförda framgår att de i motionen behandladefrågorna om jordbrukets sårbarhet för driftstörningar m. m. har uppmärksammatsi olika sammanhang. Motionen påkallar ingen särskild åtgärd frän riksdagenssida. 1. att riksdagentill Kostnader för beredskapslagring av livsmedel m. m. för /87anvisar ett förslagsanslag av , 2. beträffandevissa sårbarhetsfrågor attriksdagen lämnar motion 1985/86:Jo272 utan vidare åtgärd. Bitirjii; ;i!l i>C!";ri;.i!n::iM. ko; J.'S/v.' : 15.Bidrag till permanent skördeskadeskydd ("tc-gi-Tinuciihar iiiuici' i''i.ii'. : ( / ;, !' -'r 'i:i'.-'.i;a' .,~. ' ' Rejgerjngen,l}r,ijj)der,.piinkt;|C,7,(s, ,fl.6-747) föreslagit, att , .,, l.,g9)Jkätnna:yajl_i,prpppsijtjp;n medel för täckande avkQst{nadpr.fös:qr,defkadesky|Jdesadministrationj . .,;,2,.,til(,.BidragtilIpermanent skördeskadeskydd för /87 anvisa ett anslag av 1 000kr. '-jIS-' ::', .Vi :li.~ /Vr . 'l !-.s-'il 1i ..H ! :; ' '': '>;' ' 1985/86:Jo254av ,A.ndeiisspn i Ljungm. fl.,(m), vari yrkas att som sin meningger regeringen,till, ;känna,:vad'som i motionen anförts beträffande en snabbutredning om målsättningen för ett ändrat skördeskadeskydd. Utskottet 1 I 1 1 1 , 1 Regeringens förslag innebär att kostnaderna förskördeskadeskyddets admi nistration för budgetåret il986/8i7[|ikäoiniförinnevaraiiule;budgetår bestridsav, ,! I. , medel ur skördeskadefonden.1 Jdrdbruksitilinistiern beräknar.kostnaderna för . skyddetsadministration i allmänhet till . Härtillkommeradministrationskostnadcrna'för s:ifc. tillfälliga åtgärder som regeringen kan 1besluta om vid allvarligare skördeskadesituationer. 1 :,{j .,; :, Någraytterligare medel utöver i:äntanibehöver.enligt .propositionen, inte , tillförasfonden för nästa bildgetår. n;;! (;:jin;ii (I I! ':,:,ii;:i;. I motion Jo254 av ArnelAnderSsoh ILjuilg mVifl. (m)anförs.synpunkter på , skördeskadeskyddets koistriiktjorioch omfattning m.m- mot bakgrund av den utvecklings om sketti jordbruket. Vidare anförs kritik mot den hantering av skördeskadefonden som ägt rum och som enligt motionen inneburit att , fondens värde halverats . Motionärerna anser det 'angeläget att en skyndsam utredning görs för att formulera målsättningen för 27 Oavsett vem som föreslås bli huvudman för skyddet JoU1985/86:13 förutsätter motionärerna att kvarvarande fondmedel används förskördeskadeskydd även i ett eventuellt nytt system. Enligt vad utskottet erfarit har överläggningar förtsmellan regeringen och jordbruksnäringens företrädare angående huvudmannaskapför skördeska-deskyddet m. m. Utskottet anser att resultatet avöverläggningarna bör avvaktas och föreslår att motionen i avbidan härpå lämnasutan vidare åtgärd. 1. att riksdagengodkänner vad i propositionen förordats i fråga om-medel för täckande avkostnader för skördeskadeskyddets administra- ; tion, 2. att tillBidrag till permanent skördeskadeskydd för /87 anvisar ettanslag av , 3. beträffandeutredning angående skördeskadeskyddet att avslår motion1985/86:Jo254. Administration av permanent skördeskadeskydd m. m. Regeringen har under punkt C 8 (s. 47-48) föreslagitriksdagen att till Administration av permanent skördeskadeskydd m.m. /87 anvisa ett förslagsanslag av . 1985/86:244 av m.fl. (fp), vari yrkassåvitt nu är i fråga (yrkande 13) att anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 5 milj. kr. minskat anslag till administration av skördeskadeskyddet på .,,...'/ ?-',|.'' 20 899 000kr. . .,., o.n_:,i! :.,. m,,-.. ::;;: ::! "i'ii ::Wi;:;.'c.) A)i\,:]\u\Vy.v,'.yr;,<-A, \>U>1Å'. Regeringens förslag innebär bl. a. att medel frånskördeskadefonden, 15,6 milj. kr., tillförs anslaget för administration av permanent skördeskadeskydd m.m. ' ' ''': ' ' i' i'''.'V''-. ;'>i;'il-';'i il;.-j-rf;. ;; j;;:.--;;!. ;,\)i;;:i-;p;;:-l ImotionJo244(fp)anförsattdetJängeframståttsomarihiiäckriingsvSrfättiii;i iijjjiiii Ullririiii.ij-in administrationen av skyddefdrarså'storäkostnadfer:iiAnsTagit:-bår-eriligfi;.'! ;i<>!,;-jb:f);-(< u;i-jbom motionen minskas med 5 Ttiilj: kr. ! I ' ''' n.!'' '; 'Ii; o(! (::.m'i;; i iKiiu/iiriniiiibi;A-Jily/J\' Utskottet vill påpeka ätt enligt regeringeris iförslagettibéldpp.aml>5>,6imiJ)lji;yi i-'I i.JHnoiliir.i.-.ii-iimiji; kr. förs upp på anslagets inkomstsida. Dessamedel'härrörfnån>fekördefekadea;lir.v|hj biv rri" r.;iij|-,r! De totala utgifterna under-anslaget minskarsåledes-méd tnotsvaiiahrj rn'mi.imIijUy ;!;;! '/'' de belopp. Av redovisningen under anslaget (s. 48) framgår att av.medelfråniiiiio\ ri-.Jti.iDi ..s;i)i':i; skördeskadefonden drygt '4-''milj!-''kr'. "änvftfjdsi!för'itoöicdeskadesbyddotsiA vi; iP.loI. nni.ii.-irj I tekniska administration Och resteraiidé föir-de?:0bjekt!ii'va'SfcördBskädeupp-;f-'i'jL>IV//l;!-.ii..!;>!;'.i!5i.-::.!>. Med hänvisningtill-det anfördaiä"vstyi!ker-iirtskottatimo '' ' ''f'i 'ji nvnn iiii;;-. f-kk ibuniiri j;,; rno ;]-j\M]<>]-jbtM-ilnnAr' vi; '- ,;r :ii.r'iiiiii/ .ii;;-ii; 'j!) -.jrfiKKj/ ;:ij !-..i:r!|i ;-;i;iuvl;;rl obi/iv ;f;abii'.ii' 1--' i--j:ji;inll!,-. : ;: : ' ;;.-:',; ;:;;:! ---ir ,> -'i |:;!.-. ; , ;!. ; ri Ii;,'! ii' 7 .v- !! '; : I-'ii!i; I'JU r28 Utskottethemställer JoU 1985/86:13 att med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1985/86:Jo244 yrkande 13 till Administration av permanentskördeskadeskydd m. m. för /87 anvisar ett förslagsanslag av . Regeringen har under punkterna D 1-D 2(s. 49-51)föreslagit att 1. tillSkogsstyrelsen,för /87 anvisa ett förslagsanslag av 29 501000kr., 2. medge attskogsstyrelsen /87 får disponera en rörlig kredit av . 3. tillSkogsvårdsstyrelserna för /87 anvisa ett förslagsanslag av . 1985/86:Jo302 av m.fl. (s), vari yrkas attriksdagen hos regeringen anhåller att får i uppdrag att följaupp 21 § skogsvårdslagen och dess förordning och föreskrifter med inriktning påskärpning av tillämpningen. 1985/86:Jo303 av och (vpk),vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att generell gallringsskyldighet börgenomföras och att skogsvårdsstyrelsernas gallringsmallar bör utgöra grundenför gallringsskyldigheten, 2. att riksdagenhos regeringen hemställer om åtgärder för att öka informationen om ochkontrollen av gallringsmetoder och maskinval i syfte att minimera skador vidgallring. 1985/86:Jo304 av Axel och (),vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av komplettering av redan befintliga ekonomiskastyrmedel, i syfte att på ett bättre sätt nyttja skogens årUga tillväxt för densvenska skogsnäringens och folkhushållets behov. 1985/86:Jo306 av m. fl. (fp), vari yrkassåvitt nu är i fråga (yrkande 1) att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om samlad översyn av skogspolitiken. 1985/86:Jo307 av i m. fl. (m), variyrkas såvitt nu är i fråga (yrkandena 1 och 2) 1. att riksdagenhos regeringen begär en översyn av skogsvårdslagstiftningen med den inriktningsom föreslås i motionen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om lagar föratt styra virkesavverkningarna. 1985/86:Jo308 av LarsWerner m. fl. (vpk), vari yrkas såvitt nu är i fråga ] JoU 1985/86:13 '(yrkandena 1-6) 1. att hos regeringenhemställer om en ändring av skogsvårdslagens portalparagraf i enlighet med vadsom anförs i motionen, 2. att hos regeringenhemställer om förslag till lag som innebär förbud mot skogsgödsling, 3. att hos regeringenhemställer om revidering av instruktion i syfte att främjavarsammare markberedning i enlighet med vad som anförs i motionen, 4. att hos regeringenhemställer om förslag til begränsningar av kalhyggen i enlighet med vad somanförs i motionen, 5. att hos regeringenhemställer om en plan gällande högsta areal för främmande trädslag, typ Pinuscontorta, 6. att hos regeringenhemställer om åtgärder för att framför allt i bevara lövdomineradeskogar och att inblandning av framför allt björk i gran- och tallskogarbevaras. 1985/86:Jo311av (), vari yrkas att antar i motionen bifogatförslag till ny skogslagstiftning utarbetat av . 1985/86:Jo312av och (), vari yrkas att beslutar attbestämmelsen om slutavverkningsskyldighet enligt 14 § i skogsvårdslagen upphävsfr. o. m. . 1985/86:Jo313av m. fl. (c), vari yrkas såvitt nu är i fråga (yrkande 1) 1.att beslutar att hos regeringen kräva en översyn av skogsvårdslagenmed uppgift dels att minska lagens karaktär av ramlag, dels att minska områdetför lagreglering på sätt som angetts i motionen. 1985/86:Jo314av och (), vari yrkas 1. attriksdagen hos regeringen begär utredning och förslag om upprättan de av en naturvårdsgräns som skydd för de fjällnära skogarna, 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om småskaligt skogsbruk inom de fjällnära skogarna och hänsynstagande till bevarandeintressena, samernas rättigheter och behovet av sysselsättning för ortsbefolkningen. 1985/86:Jo738av m. fl. (fp), vari yrkas såvitt nu är i fråga (yrkandena 10och 16) 10.att hos regeringen begär säkerställandeprogram för fjällskogarna,att de fjällnära skogar för vilka överenskommelser träffats om skydd snarastskyddas som naturreservat samt att i avvaktan på säkerställandepro-grammet ingaavverkningar sker som berör områden av stort värde för naturvård och rennäring, 16.att hos regeringen begär en översyn av skogsvårdslagen med syfte attbl. a. förstärka hänsynen till naturvården och att förenkla lagen. 1985/86:Jo746av m. fl. (s), vari yrkas att som sin rnening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om skogsbrukets 30 miljöskador och hur dessaskall förebyggas och åtgärdas. 1985/86:Jo755 av YngveWernersson (s), vari yrkas JoU 1985/86:13 1. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om obligatoriskasäkerhetsventiler på skogsmaskinernas hydraul-slangar, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om forskning och bruk avvegetabiliska kedjeoljor. 1985/86:Jo777av m.fl. (c), vari yrkas såvitt nu är i fråga (yrkandena 5 och7), S.att beslutar att hos regeringen begära en utredning om ennaturvårdsgräns för fjällskogar, 7.att i övrigt ge regeringen till känna vad som i niotionen anförts om fjällnäraskogar. Skogsstyrelsenär central förvaltningsmyndighet för skogsbruket och chefsmyndighet förskogsvårdsstyrelserna. Det åligger särskilt att leda de statligaåtgärderna för att främja skogsbruket. Regeringen föreslår att medel tillskogsstyrelsens verksamhet beräknas med utgångspunkt i ett huvudförslag för treår med en total real minskning av utgifternaom med fördelningen 2, 2 och för första, andra resp. tredje budgetåret. För /87 föreslåsett förslagsanslag av . Ettformellt belopp av . tas upp under anslaget D 2 till skogsvårdsstyrelsernasverksamhet. I Ukhet med vad som är fallet under innevarande år börskogsstyrelsen även under nästa budgetår få disponera en rörlig kredit av 65milj. i för att tillgodose behovet av likvida medel iskogsvårdsstyrelsernas uppdragsverksamhet och frö- och plantverksamhet. Utskottet har ingenerinran mot regeringens förslag. Detta tillstyrks alltså. Utskottethar funnit lämpligt att i detta sammanhang ta upp ett antal motioner omskogspolitiska frågor och om skogsbruksmetoder till behandling. Iparti- resp. kommittémotioner från tre partier begärs en översyn av skogsvårdslagen och skogspolitiken. m. fl. (fp) begär i motion Jo306 en sarnlad översyn av skogspolitiken. Enligt motionen hann den nya skogspolitik som lades fast av 1979 knappt börja tillämpas förrän den ändrades på vissa punkter. Inslagen av reglering, samhällskontroll och myndighetsstyrning har ökat genom bestämmelser om avverkningstvång (14 §), gallringstvång (9 §) och obligatoriska skogsbruksplaner (21 a §) m. m. Skogsbrukets position har flyttats fram i förhållande till naturvårdens, bl. a. när det gäller s. k. Dessa ändringar av skogsvårdslagen bör upphävas, anser motionärerna. Ett yrkande om översyn av skogsvårdslagen framställs även i motion Jo738 av m.fl. (fp), i syfte att stärka hänsynen till naturvården och att förenkla lagen (yrkande 16). Motionärerna anser bl. a. att skogsvårdsavgifterna bör finansiera sådana naturvårdsinsatser som är till nytta för skogsbrukare i ett långsiktigt perspektiv. Även i motion Jo307 av i m.fl. (m)begärs en, JoU 1985/86:13 översyn av skogsvårdslagen i förenklande riktning.Principiellt bör lagen ha sin utgångspunkt i skogen som naturresurs, ansermotionärerna. Det betyder att den skall vara ett skydd mot överexploatering ochett stöd för en långsiktig utveckling av skogen. Skogsvärdslagen skallinnehålla regler om återbeskog-ning efter avverkning, naturvårdshänsyn och ettskydd mot för tidig avverkning. Därjämte är ett lönsamhetskriterium nödvändigt(yrkande 1). Däremot skall skogsvårdslagen inte innehålla moment som berörvirkesmarknad och råvaruförsörjning till skogsindustrin. Marknadskrafterna harvisat sig vara effektivare än samhällsstyrning i detta avseende, framhållermotionärerna. Tvångslagar för att tvinga fram virke i lågkonjunkturer måstebestämt avvisas (yrkande 2). I motion Jo313 av m. fl. (c) krävsockså en översyn av skogsvårdslagen. Enligt motionen har föreskrifterna tillskogsvårdslagen i många fall fått en sådan utformning att det krävsspecialistkunskaper för att tolka dem. Inriktningen bör vara dels att förenklaoch mönstra ut områden som inte kräver lagreglering, dels att i lagen klartange vad som är straffbart och vad som är tillåtet. Lagen bör utformas så attföreskrifter utfärdade av den lagtillämpande myndigheten inte behövs (yrkande1). Utskottet får erinra om att avvisatmotionsförslag (m) om ändringar av skogsvårdslagen (JoU 1985/86:9). Utskotteterinrade därvid om att en grundtanke i gällande skogsvårdslagstiftning är attskogen skall skötas så att den varaktigt ger en hög och värdefullvirkesavkastning med hänsyn till naturvården och andra allmänna intressen. Bådekravet på kvalitet och kravet på hög volymproduktion skall således tillgodoses.När samhället ställer upp krav på skogsproduktion måste de sålunda anpassasbåde till de biologiska förhållandenaoch till allmänna och enskilda intressen,framhöll utskottet. Utskottet framhöll sammanfattningsvis att ett bifall tillde i motion 1984/85:2038 (m) framförda förslagen skulle innebära en principiellomläggning av skogspolitiken i väsentliga avseenden, och avstyrkte mot bl. a.den bakgrunden motionen. Förslagen i motion Jo307 (m) ger uttryck för sammagrundtanke som den motion utskottet behandlade i det förra betänkandet. Vadmotionärerna anför om lagreglering av skogen som en naturresurs får ansestillgodosett genom skogsvårdslagen och dess följdförfattningar som de nu ärutformade. Förslagen om utmönstring av lagens krav på virkesavkastning ochinförande av ett lönsamhetskriterium skulle emellertid, om de bifölls, innebäraen principiell omläggning av skogspolitiken i väsentliga avseenden. Utskottetanser det vara angeläget att även i detta sammanhang slå fast att degrundläggande principer som var vägledande skogspolitiskå beslutalltjämt äger sin fulla giltighet. Motionen avstyrks mot den bakgrunden. Förslagen i motion Jo306 (fp) är inriktade på utmönstringav de krav på förbättrad skogsvård som infördes genom lagändring (prop. 1982/83:145, JoU 34). Utskottet får erinra om att avverkningsskyldighet då infördes som ett led i strävan att öka virkesutbudet. Vidare infördes stadganden om gallringsskyldighet och obligatoriska skogsbruksplaner. Som utskottet anförde vid behandlingen av regeringens förslag låter sig de 32 nämndatilläggen till lagen väl förena med skogspolitiska beslut. Det JoU1985/86:13 är ett samhällsintresse att skogen och skogsmarken såsom en viktignationell resurs utnyttjas rationellt och riktigt. som äger skog har ettsamhällsansvar för skogsvården och virkesförsörjningen till industrin. Någonanledning att nu avskaffa de aktuella bestämmelserna, vilkas uppgift enbart ärtill för att motverka ett passivt ägande föreligger enligt utskottetsuppfattning icke. Motionen avstyrks alltså såvitt nu är i fråga (yrkande 1).När det gäller yrkandet i motion Jo738 (fp) om att stärka naturvårdshänsynen iskogsvårdslagen, får utskottet erinra om att en gränsdragning mellannaturvårdslagens och skogsvårdslagens områden gjordes då enallmän aktsam-hetsregel vad gäller naturen infördes i skogsvårdslagen (prop.1974:166, JoU 1974:52). Utskottet framhöll därvid att de nya restriktioner somdä infördes i skogsbruket skulle kunna läggas till grund förnaturvårdsmyndigheternas bedömningar och betraktas som minimikrav som underalla omständigheter måste uppfyllas. förutsattes attnaturvårdsmyndigheterna med stöd av naturvårdslagstiftningen meddelar andraeller strängare föreskrifter när skogsmarken är särskilt värdefull frånnaturvårdssynpunkt och samhället med hänsyn därtill behöver ha omedelbar kontrollöver skogsdriften i området för nämnda synpunkt (JoU 1974:52 s. 27). Dennagränsdragning gäller fortfarande, med de förstärkta krav på naturvårdshänsynsom intagits i 21 § skogsvårdslagen (1979:429). Utskottet finner icke anledningifrågasätta de regler som vunnit burskap i detta hänseendeoch avstyrker således motionen såvitt nu är i fråga (yrkande 16). Förslag om utrensning av skogsvårdslagens bestämmelser omslutawerk-ning och obligatoriska skogsbruksplaner återkommer i motion Jo313(c). Vad utskottet anfört i det föregående om behovet av de berörda bestämmelsernagäller givetvis även detta förslag. 1 motionen kritiseras vidare lagensuppbyggnad i tre steg, lag-förordning-föreskrifter, samt att lag och anvisningarom vad som är lämpligt blandas samman. Utskottet får härvidlag framhålla, att den nyaskogspolitik som förts med utgångspunkt skogsvårdslag bl. a. syftattill att förbättra möjligheterna till en mer enhetlig lagtillämpning äntidigare. Som framhållit är det nu möjligt att i varjeenskilt fall avgöra om en viss lagparagraf är tillämplig eller ej. har i senaste upplagan av sina föreskrifteroch allmänna råd till skogsvårdslagen (SKSFS 1985:3) tagit in skogsvårdslagens samtiiga paragrafer. Under resp. paragrafer återges också dithörande bestämmelser i skogsvårdsförordningen. Därefter följer, likaså under resp. paragrafer, föreskrifter och allmänna råd. Bindande föreskrifter, som inte får frångås, är återgivna i rak stil. Allmänna råd, som inte är avbindande kraktär, är återgivna i kursiverad stil. De allmänna råden är rekommendatio ner, som syftar till att främja en enhetlig tillämpning av skogsvårdslageneller anvisar hur den enskilde lämpligen kan handla i vissa hänseenden utan att utesluta andra handlingssätt. Enligt utskottets mening är de olika reglerna samlade på ett åskådhgt sätt. Det bör därigenom vara möjligt för den enskilde skogsbrukaren att själv med hjälp av det aktuella häftet bedöma vad som fordras av honom och vad som i det enskilda fallet rekommenderas som en lämplig åtgärd. " 3 1985/8Ö. Motionärernas kritik mot regelsystemet som svårfattligtframstår mot JoU 1985/86:13 bakgrund av vad som anförts som överdriven.Utskottet kan heller icke finna att skogsvårdslagens karaktär av ramlag skullevara principiellt betänklig. En lagstiftning berörande en näring av så storbetydelse för folkhushållet som skogsbruket, vilken bygger på en bortåthundraårig omloppstid för varje enskilt träd, berör många enskildanäringsidkare och stora områden med olika förutsättningar i klimat och jordmån,måste med nödvändighet bli av komplex karaktär. Utskottet finner för sin delatt det är naturligt att tillämpningsföreskrifter och allmänna råd utfärdas avfackmyndighet. Mot den angivna bakgrunden avstyrks motionen såvitt nu är ifråga (yrkande 1). Ett förslag om revision av skogsvårdslagen lämnas i motionJo311 av (). Motionären ställer sig bakom ett av utarbetat förslag till ny skogsvårdslag. En vägledandesynpunkt bakom detta förslag är att i skogsbrukslagen ta in vadnaturvårdshänsynen kräver vid utövandet av skogsbruk. Utskottet fär med anledning av motionen hänvisa till vadsom i det föregående anförts beträffande motion Jo738 (yrkande 16). Med sammamotivering avstyrks motion Jo311. I motion Jo308 framhåller m.fl. (vpk) attskogspolitiken måste vila på en helhetssyn på skogen som en levandenaturresurs. De luftföroreningar som förstör skogar, mark och vatten är ettökande hot som måste avvärjas. I en helhetssyn på skogen och skogspolitikenmåste enligt vpk ingå en rad åtgärder mot föroreningarna. Enligt motionen sesskogen i första hand som en råvarukälla för industrin, så som lagens s.k.portalparagraf är formulerad. Paragrafen bör därför formuleras om så att skogenbeskrivs som en mångsidig resurs, där hänsynen till bevarandet av arter ochekosystem och människors behov av rekreation är minst lika viktiga somekonomiska aspekter (yrkande 1). I motionen yrkas i samma anda även en radandra ändringar av skogslagstiftningen. Skogsgödsling bör förbjudas (yrkande2). Varsammare markberedning bör främjas (yrkande 3). Storleken på kalhyggenabör begränsas (yrkande 4). Införande av främmande trädslag som t. ex. Pinuscontorta måste ske efter en plan för högsta tillåtna areal (yrkande 5).Åtgärder bör vidtas för att särskilt i bevara lövskogsdomineradeskogar. Inblandning av framför allt björk bör bevaras i gran- och tallskogar(yrkande 6). Utskottet har i det föregående behandlat frågan omnaturvårdshänsyn enligt skogsvårdslagen och gränsdragningen mot åtgärder enligt naturvårds lagen. När det gäller synen på skogen som en naturresurs som skall kunna utnyttjas mångsidigt får utskottet erinra om sitt ställningstagande i yttrandet över proposition 1985/86:3 om en naturresurslag (JoU 1985/86:3 y). Utskot tet har därvid framhållit att försurningens och luftföroreningarnas skadliga verkan torde kunna lindras om skogsvården bedrivs förstklassigt med stort hänsynstagande till ekosystemets krav. Mot denna bakgrund samt med hänsyn till att företrädare hävdat uppfattningen att skogsnä ringens virkesmål mycket väl låter sig förenas med naturmålet, har utskottet anslutit sig till ett motionsönskemål om främjande av ett brett resursutnytt jande av skogen. Ett mångbruk av skogen innebär, har utskottet anfört, att det bereds utrymme både för de areella näringarna och för jakt, fiske, 34 svampplockning,bärplockning, bad och annan rekreation. Vad utskottet JoU 1985/86:13sålunda anfört torde vara ägnat att besvara motion 308 såvitt nu är i fråga(yrkande 1). Motionsyrkandet avstyrks alltså. Yrkandenom naturvårdshänsyn i skogsbruket framställs även i motionerna Jo302 av RuneEvensson m.fl. (s) och Jo746 av m.fl. (s). Enligt förstnämndamotion är efterlevnaden av 21 § skogsvårdslagen om hänsyn till naturvårdensintressen dålig. Motionärerna efterlyser en uppföljning av lagen och dessföljdförfattningar med inriktning på en skärpning av tillämpningen. Isistnämnda motion lämnas förslag om hur skogsbrukets miljöskador skallförebyggas och åtgärdas. anfört med anledning av motion 308 yrkande 1 är även ägnat att i detväsentliga tillgodose syftet med motion Jo746. Utskottet har även förståelseför kravet i motion Jo302 på skärpning av tillämpningen av bestämmelserna omnaturvårdshänsyn. Utskottet anser dock att det i första hand är genominformation, rådgivning och utbildning som en förbättrad naturvårdshänsyn skalluppnås i det svenska skogsbruket. Enligt vad utskottet inhämtat är man äveninom skogsvårdsstyrelserna inriktad på att öka ansträngningarna i dennariktning. torde hänsynen til naturvården och de ekologiska faktorernaligga helt i linje med skogsbrukets ekonomiska intresse av att försörjaträvaru- och cellulosaindustrin med råvaror. Utskottet finner mot bakgrund avdet anförda icke skäl för att göra något uttalande med anledning avmotionerna Jo302 och Jo746. Medanledning av yrkandena 2-6 i motion Jo308 (vpk) får utskottet anföra följande.Riksdagen avslog ett motionsyrkande om förbud mot skogsgödsling(JoU 1984/85:28). Som utskottet anförde i det .sammanhanget bör det förnärvarande vara till fyllest att allmänna råd till ledning föranvändningen av kvävegödselmedel på skogsmark följs vid skogsgödsling. Medsamma motivering avstyrks yrkande 2. Utskottet är heller icke berett biträdayrkande 3 i motionen om revidering av föreskrifter i syfte attfrämja varsammare markberedning.