bet · G901UbU4 · 1985-12-31 00:00:00 — om uppdragsutbildning (prop. 1984/85:195) UbU 1985/86:4 Iproposifion 1984/85:195 har regeringen () efterföredragning av statsrådet 1. anta förslaget till lag omuppdragsutbildning i anslutning fill det kommunala skolväsendet m.m., 2. anta förslaget till lag omändring i vuxenutbildningslagen (1984:1118), 3. godkänna de allmänna principersom i proposifionen har förordats i fråga om uppdragsutbildning vid stafiigahögskoleenheter, 4. godkänna vad som ipropositionen har förordats om beslut av länsskolnämnder om kursplaner ochtimplaner för särskild yrkesinriktad utbildning i vuxenutbildning, 5. godkänna vad som ipropositionen har förordats i fråga om förhållandet mellan stafiigt och kommunaltreglerade anställningar, 6. godkänna vad som ipropositionen har förordats om behandhngen av uppdragsutbildning istudiestödssammanhang, deb berett tillfälle att ta del av vadsom i övrigt i propositionen har anförts om uppdragsutbildningens roll. I propositionen föreslås riktlinjer och vissaregler för uppdragsutbildning i högskolan, den kommunala vuxenutbildningen ochgymnasieskolan m. m. Uppdragsutbildningen förutsätts avse i första handfortbildning och vidareutbildning av anställda i företag och myndigheter m.m.samt arbetsmarknadsutbildning. För företagens del blir det bl. a. fråga om attutnyttja förnyelsefonderna. Uppdragsutbildning,som är i sak likvärdig med en reguljär utbildning, föreslås kunna formellttillgodoräknas den enskilde på samma sätt som den reguljära utbildningen. Propositioneninnehåller förslag till lag om uppdragsutbildning i anslutning fill detkommunala skolväsendet m. m. samt förslag till följdändringar ivuxenutbildningslagen (1984:1118). De nya bestämmelserna föreslås träda i kraftden . Dei propositionen framlagda förslagen till lag om uppdragsutbildning i anslutningfill det kommunala skolväsendet m.m. och lag om ändring i vuxenutbildningslagen(1984:1118) har följande lydelse: 1 1985/86.14 saml. I Förslag til! UbU 1985/86:4 Lagom uppdragsutbildning i anslutning till det kommunala skolväsendet m. m. 1 5 Kommuner ochlandstingskommuner som är huvudmän för vuxenutbildning (komvux),högskoleutbildning inom vårdområdet eller gymnasieskola får ianslutning till sådan verksamhet bedriva uppdragsutbildning enligtbestämmelserna i denna lag. 2 § I anslutning till komvux fårbedrivas uppdragsutbildning som i fråga om art och nivå har anknytning till denverksamhet som fär förekomma i huvudmannens komvux. 3 § I anslutning tillgymnasieskolan får bedrivas uppdragsutbildning som i fråga om art och nivå haranknytning till verksamheten i huvudmannens gymnasieskola, dock inteuppdragsutbildning som motsvarar någon linje. 4 § I anslutning till kommunalhögskoleutbildning inom vårdområdet får bedrivas uppdragsutbildning som i frågaom art och nivå har anknytning till huvudmannens högskoleutbildning inom dettaområde, dock inte uppdragsutbildning som motsvarar någon allmänutbildningslinje. 5 § Deltagare iuppdragsutbildning som motsvarar kurser i komvux, påbyggnadsutbildningar ellerandra specialkurser i gymnasieskolan eller påbyggnadslinjer, lokala utbildningslinjereller enstaka kurser i högskoleutbildning inom vårdområdet får gesbetyg eller annat kompetensbevis enligt bestämmelserna för sådan utbildningunder de förutsättningar som anges i föreskrifter som meddelas av regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer. Äveni andra frågor som rör förhållandet till komvux, gymnasieskola ellerhögskoleutbildning meddelas föreskrifter av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer. 6 §Kommuner öch landstingskommuner som är huvudmän för statsun derstödda folkhögskolor får bedriva uppdragsutbildning vid sidan av den statsunderstödda verksamheten vid skolorna. Dennalag träder i kraft . 2 Förslag till UbU 1985/86:4 Lag om ändring i vuxenutbildningslagen (1984:1118) Härigenom föreskrivs att 7 kap. 1,3 och 5 §§ vuxenutbildningslagen (1984:1118) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 kap. 1 § Kommuner och landstingskom- Om uppdragsutbildning i anslut- munerfår inom komvux bedriva ning till komvux finns bestämmel-ävenuppdragsutbildning enligt fö- ser i lagen (1985:000) om tipp-reskrifter som meddelas av rege- dragsutbildning i anslutning till detringen eller den myndighet som re- kommunala skolväsendet m.m. geringenbestämmer. Regeringen eller den myndighet eller den myndighet somregeringen bestämmer får be- som regeringen bestämmer får träffande statens skolor för vuxna meddela föreskrifter otn uppdrags- meddela föreskrifter om uppdrags- utbildning som har samband med utbildning av samma slag som be- verksamhet som enligt denna lag träffande komvux. bedrivs vid statens skolor för 5§ I sådana föreskrifter som avses i 1sådana föreskrifter som avses i /-4 §§ fårgöras undantag från be- 2-4 §S får göras undantag från be stämmelser i denna lag. stämmelser i denna lag. Denna lag träder i kraft . 1984/85:3190 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hnjer igymnasieskolan och allmänna utbildningslinjer i högskolan somuppdragsutbildning, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna vad i motionen anförts om villkor förreguljära utbildningsplatser i högskolan, 3. att med ändring i proposition 1984/85:195beslutar att skall godkänna kursplaner för särskilda yrkesinriktade kurser inom den kommunala vuxenutbildningen. 1984/85:3191 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen avslår regeringens förslag att uppdragsutbildning som motsvararlinjer i gymnasieskolan och allmänna hnjer i högskolan inte får ges somuppdragsutbildning. Utskottet UbU 1985/86:4 Utskottet behandlar i det följande regeringens förslagtill principer för uppdragsutbildning vid statliga högskoleenheter och reglerför uppdragsutbildning i anslutning till det kommunala skolväsendet m. m. Vidaretar utskottet ställning till vad i propositionen har förordats om vissa beslutav länsskolnämnder, förhållandet mellan statligt och kommunalt regleradeanställningar och behandlingen av uppdragsutbildning i studiestödssammanhang.Utskottet vill inledningsvis först kortfattat redogöra för vad föredragandestatsrådet anför allmänt om uppdragsutbildning. Föredragande statsrådet erinrar om att högskolereformen,som började genomföras /78, bl. a. syftade till att möjliggöraen bättre planering av den högre utbildningen med avseende på arbetslivetsbehov. Vid i första hand de statliga högskoleenheterna har under de senasteåren en väsenfiig utveckling ägt rum bl. a. när det gäller lokalautbildningsHnjer och enstaka kurser utformade med utgångspunkt i behov inomsamhälls- och näringsliv och ofta med regional anknytning. Därvid har ocksåutbildning på uppdragsbasis utvecklats i ökande omfattning. Även när det gäller det kommunala skolväsendet harutvecklingen inneburit avsevärt ökat samarbete lokalt och regionalt mellanutbildningsmyndigheterna och näringslivet, vilket har underlättat förnyelsenav utbildningsutbudet i takt med arbetslivets förändring. pekar på att utveckling av regionalt arbetsmarknadsanknutnapåbyggnadsutbildningar m.m. i gymnasieskolan har getts högprioritet. Beträffande den kommunala vuxenutbildningen anförs att regelsystemetär uppbyggt utifrån förutsättningen att det skall medge en stor flexibilitet ochatt anpassning till lokala behov och förhållanden inom arbetslivet skall varamöjlig. Genom den under det förra antagna vuxenutbildningslagen(1984:1118) har möjlighet öppnats för uppdragsutbildning inom den kommunalavuxenutbildningen (prop. 1984/85:37, UbU 1984/85:8, rskr. 1984/85:97). I sammanhanget erinrar statsrådet även om riksdagensbeslut om ändrad organisafion av arbetsmarknadsutbildningen (prop. 1984/85:59,AU 1984/ 85:9, rskr. 1984/85:101). Det innebär bl.a. aft den särskilt anordnadearbetsmarknadsutbildningen kommer att få en fristående organisation, som skallfinansieras på uppdragsbasis. Föredragande statsrådet berör beslut omförnyelsefonder (prop. 1984/85:86, FiU 1984/85:9, rskr. 1984/85:108) ochframhåller möj-hgheter som öppnas för en expansion av den företagsinriktadefort- och vidareutbildningen utan att detta inkräktar på utrymmet förvuxenutbildningsinsatser med annan inriktning. Genom att t. ex.förnyelsefonderna utnyttjas för personalutbildningsinsatser kan det offentligautbildningsväsendet inom vissa områden avlastas kostnaderna för utbildning somligger i gränszonen mot personalutbildning och få ökat utrymme för bl. a.utbildning av bredare och mer grundläggande karaktär. I propositionen anges innebörden i begreppetuppdragsutbildning. Före- UbU 1985/86:4 dragande statsrådet avser meduppdragsutbildning fall där en utbildnings-anordnare mot särskild ersättningfrån en uppdragsgivare för dennes räkning anordnar viss utbildning för ensärskild grupp studerande som uppdragsgivaren utser. Enligt statsrådetssynsätt är det denna finansieringsform i förening med att deltagarna utses påsätt finansiären bestämmer, som karakteriserar en uppdragsutbildning. Om uppdragsutbildningensinnehåll och uppläggning måste överenskommas mellan beställaren ochutbildningsanordnaren i varje särskilt fall. En utbildning som i sak överensstämmer med exempelviskommunal Vuxenutbildning eller högskoleutbildning bör enligt föredragandestatsrådets Uppfattning kunna tillgodoräknas den enskilde såsom kommunalvuxenutbildning resp. högskoleutbildning. Beträffande förhållandet mellan offentligtutbildningsväsende och uppdragsutbildning sägs i proposifionen att detoffentliga utbildningsväsendet i första hand svarar för grundläggandeutbildning - både med och utan yrkesinriktning - och för fortbildning ochvidareutbildning av mer allmän karaktär, medan företag, myndigheter m.fl. iförsta hand svarar för vidareutbildning som har karaktär avbefattningsutbildning. En vikfig principiell skillnad är att utbildningen inomdet offentliga utbildningsväsendet bygger på att det är individer som självasöker sig till utbildningen för att fillgodose sina enskilda utbildningsbehov -även om dessa naturligtvis ofta har anknytning till vederbörandesyrkesverksamhet - medan den av företagen m.fl. ordnade utbildningen tar sinutgångspunkt i behovet att utbilda grupper av anställda, vare sig det är frågaom en mer direkt befattningsinrik-tad eller mer allmänt kompetenshöjandeutbildning. Mot bakgrund härav anser föredragande statsrådet det vara naturligtatt utgå från att uppdragsutbildning i princip inte skall förekommabeträffande utbildningar som har en uttalad ungdomsinriktning eller avserlängre utbildning av allmän eller grundläggande karaktär. I enlighet härmed börenligt statsrådet utbildning som motsvarar linjer i gymnasieskolan och allmännalinjer i högskolan inte kunna erbjudas som uppdragsutbildning. Föredragande statsrådet framhåller att grunden föruppdragsutbildning inom det offenthga utbildningsväsendet rör behovet av attfort- och vidareutbilda människor eller att eljest utveckla deras kompetens somett led i utvecklingen av de företag eller myndigheter där de är anställda.Till detta kommer den arbetsmarknadspohfiskt mofiverade uppdragsutbildningen,initierad av arbetsmarknadsverket. Beställare av uppdragsutbildning blir meddenna utgångspunkt dels enskilda företag eller sammanslutningar av företag,organisationer eller andra juridiska personer i sin egenskap av arbetsgivare,dels statliga och kommunala myndigheter. Uppdragsutbildning är således intefill för att andra enskilda organ eller enskilda personer skall kunna köpautbildning. Statsrådet stryker under att innebörden i uppdragsutbildningaldrig får urholkas på ett sådant sätt att det i praktiken blir fråga om attenskilda personer köper sig utbildning. De nya reglerna för uppdragsutbildning föreslås träda ikraft . Uppdragsutbildningvid statliga högskoleenheter UbU1985/86:4 Föredragande statsrådet slår fast att uppdragsutbildningvid högskoleenheterna inte skall vara högskoleutbildning i formellt hänseende.De studerande i uppdragsutbildning är således inte studerande i högskolan, ochhögskoleförfattningarnas bestämmelser om behörighet, urval, betyg m. m. skallinte gälla för utbildningen. Med hänvisning till vad statsrådet i det inledandeavsnittet av propositionen har anfört om att det offentliga utbildningsväsendeti första hand svarar för utbildning av mer allmän karaktär - vilket utskottethar redovisat i det föregående - medan företag och myndigheter m. fl. i förstahand svarar för vidareutbildning som har karaktär av befattningsutbildning börenligt statsrådet uppdragsutbildning inte förekomma när det gäller allmännautbildningslinjer. Det blir således för högskoleenheternas del fråga om attinom utbudet av reguljär utbildning som uppdragsutbildning erbjuda påbyggnadslinjersamt lokala linjer och enstaka kurser, dvs. i första hand sådana delar avstudieorganisationen som har fortbildnings- och vidareutbildningssyften.Vidare slås det fast att högskolans primära uppgift i fråga om utbildning äroch måste vara den reguljära utbildningen. Uppdragsutbildning kan aldrig bliannat än en sidouppgift som högskolan åtar sig med hänsyn till den kompetensoch de resurser som har byggts upp där för den reguljära verksamheten. Som framgår av vad utskottet har redovisat i detföregående bör uppdragsutbildning under vissa förutsättningar kunna formellttillgodoräknas den enskilde som högskoleutbildning. Ett tillgodoräknande tarsig enligt statsrådet naturligen uttryck i att utbildningsbevis utfärdas påsamma sätt som i fråga om reguljär utbildning. I mofion 1984/85:3191 (m) i denna del yrkas avslag påförslaget att utbildning som motsvarar allmänna utbildningslinjer i högskolaninte skall få ges som uppdragsutbildning. Om uppdragsgivaren gör denbedömningen att utbildningen på en viss hnje kan vara av intresse för att t. ex.höja kompetensen hos de anställda och inga särskilda kostnader uppstår förstaten ser motionärerna inget hinder för att också sådan uppdragsutbildningskall kunna komma till stånd. En helt motsatt uppfattning förs fram i motion1984/85:3190 (vpk) yrkande 1 i denna del, där man anser skrivningen ipropositionen alltför svag för att undanröja möjligheten att "pengar påett direkt sätt blir intagningskriterier" för utbildning på allmännautbildningslinjer. Sådan utbildning skall inte förekomma som uppdragsutbildning,menar motionärerna, och framhåller att det är viktigt att man gör en klardistinkfion mellan uppdragsutbildning och reguljär utbildningsverksamhet. Utskottet ansluter sig till föredragande statsrådetsuppfattning att uppdragsutbildning inte skall förekomma när det gällerallmänna utbildningslinjer och har häri inget att erinra mot vad som anförs imofion 1984/85:3190. Som skäl för sitt ställningstagande hänvisar utskottettill vad i propositionen har anförts om att det offentliga utbildningsväsendetskall i första hand svara för grundläggande utbildning, fortbildning ochvidareutbildning av mer allmän karaktär, både med och utan yrkesinriktning.Utskottet menar att det föreslagna systemet med uppdragsutbildning skall göradet möjligt för högskolan att utan förfångför den egna reguljära verksamheten erbjuda UbU 1985/86:4 företag sådanutbildning söm - enligt formuleringen i propositionen - har karaktär avbefattningsutbildning. Det kommer enligt utskottets synsätt i huvudsak sålundaatt röra sig om en företagsinriktad fort- och vidareutbildning av företagensm.fl. Utskottet avstyrker med det anförda mofion 1984/85:3191 idenna del. Äveni vad gäller den i motion 1984/85:3190 antydda uppfattningen att enskildapersoner inte skall kunna köpa sig en utbildning instämmer utskottet i vadmotionärerna har anfört. I likhet med föredragande statsrådet vill utskottetstryka under att verksamheten med uppdragsutbildning vänder sig dels fill företag,organisafioner eller andra juridiska personer i deras egenskap av arbetsgivare,dels till statliga och kommunala myndigheter. Det får alltså inte bli fråga omatt t. ex. enskilda personer genom att köpa sig utbildning kringgår eiljestgällande regler för antagning till högskoleutbildning. Eftersom denna principslås fast i propositionen, bör motion 1984/ 85:3190 yrkande 1 i denna del ansesvara fillgodosedd genom att bifaller propositionen. Utskottetavstyrker härmed motionens yrkande i berörd del och föreslår att riksdagengodkänner de allmänna principer som föredragande statsrådet har förordat ifråga om uppdragsutbildning vid statliga högskoleenheter. Föredragande statsrådet utgår från att det skallvara möjligt att en högskoleenhet som uppdragsutbildning ger en kurs som, utanden externa finansieringen, inte hade kunnat komma till stånd. Det kan tänkasatt på så sätt ytterligare platser inom reguljär utbildning kan tillkomma tillendast marginalkostnader. Uppdragsutbildning kan alltså enligt föredragandestatsrådet i sådana fall ge upphov till ytterhgare platser inom den reguljärautbildningen. Motbakgrund av detta uttalande i proposifionen begärs i motiori 1984/85:3190 (vpk)yrkande 2 att som sin mening skall ge regeringen fill känna attreguljär utbildning i högskolan inte skall byggas upp på basis av externamedel. Motionärerna vill undvika att institutioner inom högskolan gör sigberoende av uppdragsgivare. Ilikhet med föredragande statsrådet vill inte utskottet utesluta att det tillföljd av verksamheten med uppdragsutbildning kan bli möjligt att tillreducerade kostnader för staten erbjuda platser på sådan reguljär utbildninginom högskolan som inte hade kommit till stånd om uppdragsutbildning på berört ämnesområdeinte hade funnits. ser det blir denna effekt av uppdragsutbildningen endast marginell.Den i propositionen föreslagna ordningen får inte leda till atthögskoleenheterna gör sig beroende av uppdragsutbildning för att kunna fullgöraden primära utbildningsuppgiften, dvs. att svara för utbildning på linjer ochkurser enligt beslut av regering och riksdag samt, i förekommande fall,regionstyrelse. Uppdragsutbildning kan aldrig få bli annat än en sidouppgift,som högskolan åtar sig med hänsyn till den kompetens och de resurser som harbyggts upp där för den reguljära verksamheten. Det ankommer påhögskoleenheterna själva att göra avvägningar gentemot den reguljäraverksamheten. Enligt utskottets mening är yrkande 2 i motion 1984/85:3190 tillgodosettmed vad som har anförts i frågan i propositionen och med vad utskottet harstrukit under i det föregående, varför det avstyrks. UbU 1985/86:4Utskottet tillstyrker propositionen i motsvarande del. Uppdragsutbildning i och landstingskommunal regi erinrar om att kommunerna och landstingskommunerna har enomfattande organisation för och förfogar över betydande kompetens i fråga omutbildning. Enligt statsrådets mening är det fördelaktigt omuppdragsutbildning kan anordnas även i anslutning till olika former av reguljärutbildning med kommunalt eller landstingskommunalt huvudmannaskap. Medreguljär utbildning åsyftar statsrådet i sammanhanget vuxenutbildning,gymnasieskola och högskoleutbildning. I vad gäller de allmännaprinciper för uppdragsutbildning som anges i propositionen och vilka utskottethar redovisat i det föregående föreslår föredragande statsrådet att hithörandefrågor bör kunna lösas beträffande uppdragsutbildning i ochlandstingskommunal regi på i huvudsak samma sätt som beträffandeuppdragsutbildning vid de statliga högskoleenheterna. Uppdragsutbildning börsåledes alltid vara i formell mening fristående från reguljär utbildning.Uppdragsutbildning i anslutning till gymnasieskolan bör få motsvarapåbyggnadsutbildningar och andra specialkurser men inte hnjer. När det gällerkommunal högskoleutbildning bör uppdragsutbildning få bedrivas i anslutningtill högskoleutbildning som avser vårdområdet och då motsvara påbyggnadslinjer,lokala hnjer och enstaka kurser. Medhänsyn till reglerna om den s. k. kommunala kompetensen krävs viss lagregleringi fråga om uppdragsutbildning i anslutning till det kommunala skolväsendet. Ipropositionen framläggs förslag till sådan lag. Lagförslaget innefattar även enbestämmelse som möjliggör för kommuner eller landstingskommuner som är huvudmänför statsunderstödda folkhögskolor att bedriva uppdragsutbildning vid sidan avden statsunderstödda verksamheten vid skolorna. Utskottettillstyrker förslaget om möjlighet för kommuner och landstingskommuner attanordna uppdragsutbildning i anslutning till sitt skolväsende. Med hänvisninghärfill fillstyrker utskottet 1, 2 och 6 §§ förslaget fill lag om uppdragsutbildningi anslutning till det kommunala skolväsendet m.m. Liksom när det gällde utbildningar vid de statligahögskolorna ifrågasätts i motion 1984/85:3191 (m) i denna del det lämpliga iatt undanta linjeutbildningar i gymnasieskolan och den kommunala högskolanfrån verksamheten med uppdragsutbildning. Med hänvisning fill vad som anförts imotionen avstyrker motionärema regeringens förslag att utbildning som motsvararlinjer i gymnasieskolan och allmänna linjer i den inteskall få ges som uppdragsutbildning. Imotion 1984/85:3190 (vpk) yrkande 1 i denna del krävs även såvitt avseruppdragsutbildning i och landstingskommunal regi att klargöratt utbildningar på gymnasieskolans linjer och utbildningar på allmän Hnje iden inte skall få förekomma. Utskottet har i detföregående tillstyrkt regeringens förslag att uppdragsut- bildninginte skall avse utbildningar på allmän utbildningslinje vid de stafiiga UbU1985/86:4 högskoleenheterna. I förevarande sammanhang vill utskottet framhållaatt det är naturligt att utgå från att uppdragsutbildning inte kommer att avseutbildning som har en uttalad ungdomsinriktning. Denna inriktning har linjernai gymnasieskolan, vilket än mer har betonats genom de nya intagningsreglernaenligt vilka 16- och 17-åringar prioriteras (jfr prop. 1983/84:100, UbU1983/84:19, rskr. 1983/84:321). Med hänvisning härtill och utifrån de allmännaprinciper som föredragande statsrådet anfört om uppdragsutbildningens roll ochtill vilka utskottet har anslutit sig i det föregående avstyrker utskottetmofion /85:3191 även i förevarande del. Utskottet har i det föregående medanledning av motion 1984/85:3190 yrkande 1 framhållit att utbildningar påallmänna utbildningslinjer i den statliga högskolan - i enlighet medregeringens förslag - inte skall förekomma som uppdragsutbildning. Samma regelskall enligt proposifionen gälla den kommunala högskoleutbildningen. Förgymnasieskolans del innebär detta principiella synsätt att enbartpåbyggnadsutbildningar och andra specialkurser kan komma i fråga föruppdragsutbildning. Utskottet ansluter sig till förslaget i propositionen ochdelar därmed motionärernas uppfattning i nu berört hänseende. Något särskiltuttalande av för att tillgodose motionärernas krav på klarhet i vadavser en klar distinktion mellan uppdragsutbildning och reguljär allmänutbildningsverksamhet anser utskottet inte vara påkallat, varför utskottetavstyrker även den nu aktuella delen av yrkande 1 i mofion 1984/85:3190.Utskottet tillstyrker sålunda regeringens förslag i vad avser viss begränsningi möjligheten att anordna uppdragsutbildning i anslutning fill gymnasieskolanoch den kommunala vuxenutbildningen och föreslår att även i övrigtantar förslaget fill lag om uppdragsutbildning i anslutning till det kommunalaskolväsendet m. m. I vuxenutbildningslagen (1984:1118)finns vissa bestämmelser om uppdragsutbildning. Regeringens nu föreliggandeförslag om uppdragsutbildning i regi - vilket utskottet harfillstyrkt i det föregående - är beträffande förhållandet fill den reguljärautbildningen uttryck för en annan syn på uppdragsutbildningens formellaställning än den som ligger fill grund för de nuvarande bestämmelserna ivuxenutbildningslagen. Mot bakgrund härav föreslås i propositionen vissaändringar i lagen. Utskottet föreslår att antar regeringens förslagtill lag om ändring i vuxenutbildningslagen. gäller för vuxenutbildning attskolöverstyrelsen (SÖ) skall fastställa kursplaner och timplaner för kurser avalla slag. För särskilda yrkesinriktade kurser - de avser yrkesinriktadutbildning på gymnasial nivå utan motsvarighet i gymnasieskolan - fastställsplanerna efter centralt samråd med arbetsmarknadens parter.