bet · G901SoU31 · 1985-12-31 00:00:00 — om fritidshemsverksamheten (prop. 1985/86:152) 1 betänkandet behandlas proposition 1985/86:152 omfritidshemsverksamheten jämte de motioner som väckts med anledning avpropositionen. Tillbetänkandet har fogats 15 reservationer av s, m, fp, c och vpk. Utskottet har i ärendet uppvaktats av företrädare för . samt av representanterför föräldrar och personal vid fritidshemmen i västra skolområde iStockholm. En utskottsmajoritet bestående av m-, fp-, c- ochvpk-ledamöterna avstyrker propositionens förslag till riktiinjer för mål ochinnehåll i fritidshemsverksamheten. S-ledamöterna reserverar sig till förmånför propositionens förslag. En utskottsmajoritet bestående av s och vpkavstyrker motioner (m, fp, c) om delvis annan inriktning av skolbarnsomsorgen.Utskottets m-, fp-och c-ledamöter reserverar sig gemensamt för ettriksdagsuttalande på grundval av motionerna. Utskottet avstyrker under avsnittet Organisationen avfritidshemsverksamheten ett antal motionsyrkanden (m, fp, c) om familjedaghemoch om alternativ skolbarnsomsorg. Mot detta reserverar sig m-, fp- ochc-ledamöterna gemensamt. Mot motiveringen till avslaget av yrkandet om familjedaghemreserverar sig vpk-ledamoten. Under avsnittet Samverkan och samordning föreslårutskottet med anledning av en fp-motion ett tillkännagivande till regeringenmed innebörd att skolan inför schemaläggningen av lågstadieklassernas arbetebör samråda med de för skolbarnsomsorgen ansvariga och med elevernasföräldrar. Motioner (m, c) om uttalanden rörande en samlad skoldag avstyrks.Häremot reserverar sig m- och c-ledamöterna. En utskottsmajoritet bestående av m-, fp- ochc-ledamöterna avstyrker med ordförandens utslagsröst tre vpk-yrkanden omutbyggnaden av fritidshemsverksamheten m. m. Vpk-ledamoten reserverar sighäremot. Mot motiveringarna till tvä av avslagen reserverar sig utskottetss-ledamöter. En utskottsmajoritet bestående av m-, fp-, c- ochvpk-ledamöterna avstyrker propositionens förslag till riktlinjer förstatsbidrag till fritidshemsverksamheten. Utskottets s-ledamöter reserverarsig till förmån för propositionens förslag. 1 1985/86. SoU 1985/86:31 Vid överläggningar inför utskottet har m-, fp- ochc-ledamöterna enats SoU 1985/86:31 om att med anledning av förslag i resp.motioner gemensamt hemställa att hos regeringen begär ett förslagtill nytt statsbidragssystem för fritidshemsverksamheten som uppfyller vissaangivna krav. Statsbidraget skall bl. a. vara neutralt gentemot allaomsorgsformer oavsett huvudman och administrativt lätthanterligt. Enutskottsmajoritet bestående av de borgerliga ledamöterna tillstyrker medordförandens utslagsröst förslaget och föreslår att regeringen ges till kännaatt ett förslag med angivet innehåll bör utarbetas och framläggas förriksdagen. S-ledamöterna reserverar sig till förmån för avslag på samtligamotionsförslag om nytt statsbidragssystem. Vpk-ledamoten reserverar sig tillförmån för vpk:s förslag till statsbidragssystem för barnomsorgen. Vpk-ledamoten reserverar sig också till förmån för ettyrkande om förlängning av det tillfälliga anordningsbidraget. I proposition 1985/86:152 om fritidshemsverksamheten harregeringen () föreslagit 1. att godkänna deriktlinjer för mål och innehåll i fritidshemsverksamheten som angivits ipropositionen, 2. att godkänna deriktlinjer för statsbidrag till fritidshemsverksamheten m. m. som angivits ipropositionen. Vidare harregeringen berett tillfälle att ta del av vad som i propositionenanförts om organisationen av fritidshemsverksamheten. Bidragsförändringarnaföresläs gälla fr. o. m. . I motion 1985/86:500 av m. fl. (fp) hemställs 1. att riksdagenmed avslag på propositionens första yrkande som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen har anförts om mål och innehåll i skolbarnsomsorgen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen har anförts omskolbarnsomsorgens organisation samt samordning mellan skola ochskolbarnsomsorg, 3. att riksdagenmed avslag på propositionens andra yrkande hos regeringen hemställer om enöversyn av statsbidragssystemet för barnomsorgen i enlighet med de riktlinjersom har angivits i motion 1985/86:So603. I motion 1985/86:501 av m. fi. (vpk) hemställs 1. att riksdagenbeslutar avslå proposition 1985/86:152, 2. att riksdagenuttalar att alla skolbarn upp t. o. m. ålder skall ha ratt tillheldagsomsorg i fritidshem, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att målsättningen för samhälletsutbyggnad av barnomsorg i daghem och fritidshem bör vara 50 000platser under /87 med fördelningen hälften i SoU 1985/86:31daghemsplatser och hälften i fritidshemsplatser, 4. att riksdagenuttalar att utbyggnaden bör ha den inriktning mot kollektiv barnomsorg somanges i motionen, 5. att riksdagenuttalar sig för en förändring av statsbidraget till barnomsorgen i enlighetmed vad som anförs i motionen samt hemställer hos regeringen om förslag tillnytt statsbidragssystem, 6. att riksdagenbeslutar att anordningsbidraget bör utgå till fritidshem och utgä tillsutbyggnadsbehovet av fritidshem är täckt. 1 mofion 1985/86:502 av m. fl. (c)hemställs 1. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts ominriktningen av skolbarnsomsorgen, 2. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära förslag om ett nytt och schabloniseratstatsbidrag för fritidshemsverksamheten i enlighet med det anförda. I motion 1985/86:503 av m. fl. (m)hemställs 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avoch fördelarna med att underlätta framväxten av alternativ skolbarnsomsorg, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omskolbarnsomsorgens inriktning, bl. a. att kraven på pedagogisk inriktning,samutnyttjande och samverkan med skola och institutionsbun-den kommunalskolbarnsomsorg inte får betonas så kraftigt att variation, flexibilitet ochalternativ åsidosätts, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omfamiljedaghemmen, bl. a. att de utgör ett värdefullt alternativ för alla barnoch även i positiv mening bör tillmätas en mycket stor betydelseför skolbarnsomsorgen, 4. att riksdagenmed avslag på de föreslagna riktlinjerna i fråga om statsbidrag tillfritidshemsverksamheten m. m. begär nytt skyndsamt förslag till statsbidrag somär neutralt i fråga om omsorgsform och huvudman med ikraftträdande den 1januari 1987. Kommunernas ansvar och skyldigheter när det gällerfritidshemsverksamheten regleras sedan är 1982 av socialtjänstlagen(1980:620), SoL, och socialtjänstförordningen (1981:750). De av barnstugeutredningen (SOU 1972:26) formulerade målenför förskolans verksamhet att tillsammans med hemmen skapa goda förutsättningarför varje barns utveckling och fostra barnen till goda samhällsmedborgareutifrån en demokratisk människosyn har i SoL utvidgats till att gälla allverksamhet som riktar sig till barn och ungdom. I barnstugeutredningenbetonades förskolans ansvar för barn i behov av särskilt stöd, vilket även görsi SoL. behandlade också frågan om yngreskolbarns be- SoU 1985/86:31 hov av omsorg och fritidsverksamhet (SOU 1974:42).Utredningen utarbetade ett program för skolbarn med behov av omsorg under denskolfria del av dagen då föräldrarna arbetar eller studerar. a. föreslogutredningen en mera öppen organisationsform, s. k. utvidgade fritidshem som iförsta hand skulle knytas till bostadsområdets låg- och mellanstadieskola. Utredningen om skolans inre arbete () föreslog ibetänkandet (SOU 1974:53) Skolans arbetsmiljö bl. a. en samlad skoldag,omfattande såväl undervisning som fria aktiviteter. Båda dessa utredningar betonade vikten av attföreningslivet engageras i fritidsverksamheten för yngre skolbarn. ställde sig bakom det av barnstugeutredningenformulerade programmet för fritidshemmens organisation, funktion och innehåll(prop. 1975/76:92, SoU 28, rskr. 219) och uttalade sig för förslagom införandet av samlad skoldag. förslag om fritidshemmenssamlokalisering med skolan och förslag om en samlad skoldagbidrog till att skapa osäkerhet i fråga om säväl behovet av fritidshemsplatsersom fritidshemmens funktion. Den samlade skoldagen genomfördes inte i denomfattning eller med den utformning som ursprungligen avsågs. Utvidgade fritidshemkom inte heller att slå igenom som organisationsform. I betänkande SoU 1981/82:1 uttalade utskottet, som i dennadel var enhälligt, att det mot bakgrund av de olika kvalitetsfrågor somtagits upp i en proposition från den dåvarande regeringen samt i motioner varnödvändigt att personalen i förskolor och i barnomsorgen i övrigt fick en merpreciserad målsättning för sitt arbete och klarare riktlinjer för vilket innehållverksamheten skulle ha (betänkandet s. 15 f). Utskottet angav vidare attsocialstyrelsen inom ramen för sin skyldighet enligt socialtjänstlagen att geut allmänna råd borde fortsätta och intensifiera sitt arbete pä attkonkretisera förskolans målsättning och innehåll för kommunerna. Det bordevidare enligt utskottet ankomma på socialnämnden i varje kommun att på grundval av de allmänna mål som fastställts för barnomsorgen isocialtjänstlagstiftningen och med hjälp av den vägledning socialstyrelsenlämnar fastställa riktlinjer för det pedagogiska arbetet inom förskolan ikommunen. Motsvarande borde enligt utskottet så långt som möjligt gälla ävenden övriga barnomsorgsverksamheten. Utskottet anförde vidare att riksdagenborde få en redovisning för planerna då det gällde det fortsatta arbetet på attge kommunerna och personalen stöd och vägledning rörande barnomsorgsverksamheten.Redovisningen borde enligt utskottet göras så utförlig att det blev möjligtför att bedöma om och i vad mån det kunde vara nödvändigt medsärskilda åtgärder eller initiativ för att inom rimlig tid tillgodosepersonalens berättigade intresse att få stöd och vägledning i sitt arbete.Utskottet framhöll att det inte borde komma i fråga att utarbeta en läroplanför förskolan motsvarande den som finns för den obligatoriska skolan. En sådanläroplan skulle nämligen enligt utskottet inte kunna förenas med de friaarbetsformer som även i fortsättningen borde prägla förskolan och vara ägnadatt reglera verksamheten på ett sätt som skulle stå i motsättning tillönskemålet om att kommunerna inte skall vara bundna i detalj av centralabestämmelser på barnomsorgsområdet. Utskottetbegärde att den efterfrågade redovisningen rörande målsättning SoU1985/86:31 och riktlinjer för barnomsorgsverksamheten skulle läggas fram i sådantid att kunde behandla den innan det av utskottet förordadenya statsbidragssystemet för barnomsorgen hann träda i kraft. beslutade att som sin mening ge regeringen tillkänna vad utskottet anfört om viss redovisning för rörande mål ochriktlinjer m. m. för barnomsorgsverksamheten. I regeringens skrivelse 1982/83:34 om socialstyrelsensfortsatta arbete med innehållet i barnomsorgen, vilken behandlades av riksdageni samband med att beslutade att det tidigarestatsbidragssystemet tills vidare skulle behållas och det nya inte träda ikraft, redovisades bl. a. vissa överväganden rörande fritidshemmenspedagogiska verksamhet. Enligt socialministern var det angeläget att ett pedagogisktprogram för barnomsorgen även omfattade den fritidshemsverksamhet som bedrivsför skolbarn. Verksamheten för barn i olika åldrar måste ses som en helhet.Riksdagen beslutade att skrivelsen inte skulle föranleda någon riksdagensåtgärd. I proposition 1984/85:209 om förskola för alla barnhemställdes att skulle godkänna i propositionen angivna riktlinjerför innehållet i barnomsorgen. I propositionen togs bl. a. upp frågan om ettpedagogiskt program för förskolan, med hänvisning till år 1982gjorda beställning. bereddes vidare tillfälle att ta del av vad somanfördes i propositionen angående kommunala riktlinjer för barnomsorgens förskoleverksamhet.Riksdagen beslutade bifalla propositionen (SoU 1985/86:5, rskr. tillkallades för attbelysa frågan om fritidshemsverksamheten för skolbarn. Kommittén, som antognamnet fritidshemskommittén, avgav betänkandet (SOU 1985:12) Skolbarnsomsorgen.Betänkandet har remissbehandlats. Förslagen i betänkandet ligger till grundför propositionen. Mål och innehåll i fritidshemsverksamheten I propositionen föresläs att godkänner deriktlinjer som angivits för mål och innehåll i fritidshemsverksamheten (yrkande/). På s. 7 !2 i propositionen redovisar föredragande statsrådet sin synbeträffande mål och inriktning i fritidshemsverksamheten, föräldrasamarbete,den pedagogiska verksamheten samt pedagogiskt program för fritidshem. Detövergripande målet för innehållet i fritidshemsverksamheten anges varadetsamma som för barnomsorgen i övrigt, nämligen att förmedla och ge en konkretinnebörd åt demokratiska värderingar. Fritidshemsverksamheten skall vidaretillsammans med hemmet stödja barnens individuella utveckling i fysiskt,socialt, emofionellt och intellektuellt avseende genom en allsidig personlighetsutveckling.Verksamheten skall också utveckla barnen som gruppmedlemmar genom att ge demmöjlighet att orientera sig om gränser och normer för social samvaro. Enligt propositionen skall fritidshemmet verka för attminska skillnaderna mellan barns olika uppväxtvillkor. Ett särskilt ansvar harfritidshemmet för barn som av olika skäl är missgynnade, t. ex. barn medhandikapp, barn medpsykosociala problem, barn som kommer från språkligt och socialt SoU1985/86:31 eftersatta miljöer och barn med olika kulturbakgrund. För de yngre skolbarnen är behovet av omsorg och trygghetfortfarande stort, heter det vidare i propositionen. Omsorgsbehovet kvarstår iallmänhet 7 12 är, men förändrar karaktär. De yngsta barneninom denna åldersgrupp (7 ) är vanligen fortfarande beroende av en näraoch stabil vuxenkontakt, medan 10 12-åringen behöver en trygg miljö som basatt utgå från och återkomma till, där det finns vuxna som kan ge stöd i olikasituationer. 1 propositionen anges också att fritidshemsverksamhetenbör ha en förankring i närmiljön. Därför skall den pedagogiska planeringen,för vilken personalen ansvarar, ske tillsammans med barnen i den egnaverksamheten och i nära samarbete med barnens föräldrar. Barnens vårdnadshavarebör ges en uttrycklig rätt att delta i planeringen av verksamheten. Varjefritidshem bör söka finna former för ett ändamålsenligt föräldrasamarbete. Fritidshemmetskall också samverka med skolan och andra verksamheter i närmiljön som påverkarbarnens fostran och utveckling. I propositionen erinras om att fortlöpandeutarbetat arbetsplaner för förskolan, medan det inte finns något motsvarandearbete för fritidshemmen. Föredragande statsrådet anför att det enligt hans uppfattningär en angelägen uppgift att också fritidshemsverksamhetens mål, innehåll ocharbetssätt konkretiseras. Vistelsen i fritidshemmet innebär enligt propositionen engruppsamvaro med barn i olika åldrar under friare former än dem som normaltförekommer i skolan. Barnen skall ha stor frihet att själva välja vad de villägna sig åt i fritidshemmet. Det är viktigt att personalen så långt möjligtstöder och respekterar barnens egen kultur. Innehållet i verksamheten kananpassas till frågor och intressen som är aktuella i barngruppen. Fritidshemmetkan exempelvis välja att stödja skolans arbete i olika tillämpningar,studiebesök och praktiska verksamheter. Kompetensutveckling och socialisation anges varanödvändiga för barns utveckling i dessa åldrar. Kompetensutveckling sägsinnebära att barnet från det totala beroendet av andras omvårdnad utvecklar enförmåga att klara sig på egen hand. Socialisation innebär att kunna ingå igrupper, samarbeta, lösa konfiikter och utveckla kritiskt tänkande samt omfattanormer och värderingar. I fritidshemmet bör barnen lära sig att själva ta ansvarför olika delar av verksamheten, såsom att handla och laga enklare måltider. Debör också lära sig att behärska sin närmiljö att klara trafikmiljön, hittatill bibliotek osv. Vikten av att barnen engagerar sig i olika former avföreningsverksamhet understryks. Det anses värdefullt att barnen, innan deslutar i fritidshemmet, har haft möjlighet att knyta kontakter med detfritidsutbud och det föreningsliv som finns att tillgå för dem. För dettakrävs, enligt propositionen, att personalen har kontakter med förenings-,kultur- och frifidsliv i kommunen. Beträffande pedagogiskt program för fritidshem upplyses ipropositio nen (s. 11) att regeringen givit i uppdrag att utarbeta i ettpedagogiskt program för förskolan. Detta arbete skall vara slutfört den 1 SoU1985/86:31 oktober 1986. Statsrådet anför att han avser att återkommatill regeringen med frågan om ett motsvarande uppdrag till attutarbeta ett pedagogiskt program för fritidshem. Det pedagogiska programmetbör, i likhet med det för förskolan, vara av principiell karaktär och angeramarna för verksamheten. Alla skolbarn i fritidshem, utvidgad syskongrupp vad avserskolbarnen och öppet fritidshem skall enligt propositionen få del av detpedagogiska programmet. Programmet bör utformas så att det kan tjäna somunderlag för kommunernas ledning, utveckling och utvärdering av den pedagogiskaverksamheten och för personalens pedagogiska planering. Det pedagogiska programmet skall anpassas ochvidareutvecklas med hänsyn till lokala förhållanden och resurser i kommunen.Detta bör enligt propositionen ske genom att varje kommun utarbetar riktlinjerför barnomsorgens fritidshemsverksamhet och dess pedagogiska innehåll. I propositionen erinras vidare om betydelsen av attbarnomsorgspersonalen får möjligheter till fortbildning för en kvalitativutveckling av verksamheten. Det ankommer på varje kommun att ansvara förpersonalens fortbildning och att vid behov avsätta medel till vikarier dåpersonalen deltar i fortbildning. I motion 1985/86:501 av m.fl. (vpk)yrkasavslag på propositionens förslag i dess helhet (yrkande 1 i motsvarande del). I motion 1985/86:500av m. (/ylhemställs att med avslag på propositionens första yrkande gerregeringen till känna vad som i motionen har anförts om mål och innehåll iskolbarnsomsorgen (yrkande 1) Motionärerna ställer sig tveksamma till tankenpå ett enhetligt och bindande pedagogiskt program för fritidsverksamheten.Skolbarnsomsorgen kan med fördel utvecklas utan att mål och riktlinjeruppställs på central nivå. Inte heller kan motionärerna se något bärande skälatt generellt påbjuda ett utarbetande av kommunala riktlinjer. En alltförstark betoning av det pedagogiska innehållet i fritidshemsverksamheten riskerarvidare att sudda ut gränsen mellan skola och skolbarnsomsorg. Även för barnmåste det finnas en skillnad mellan arbete och fritid. Målen för sin fritidskall barnen kunna ställa upp själva tillsammans med sina föräldrar, anförmotionärerna. I motion 1985/86:502 av m.Jl. /c) yrkas attregeringen skall ges till känna vad i motionen anförs om inriktningen avskolbarnsomsorgen (yrkande 1 delvis). I motionen framhålls bl. a. att de fiestaföräldrar känner en glädje i sitt föräldraansvar. Motionärerna anför att det ärviktigt och naturligt för skolbarnsomsorgen att utgå från det starkaföräldraengage-manget. I motion 1985/86:503 av m.Jl. f/whemställs att riksda gen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skolbarnsomsorgens inriktning, bl. a. att kraven på pedagogisk inriktning inte får betonas så kraftigt att variation, fiexibilitet och alternativåsidosätts (yrkande 2 delvis). Skolbarnsomsorgen skall enligt motionärerna vara ett komplement till familjens fostran och omvårdnad och får inte åsidosätta barnens behov av spontan självständig lek och avkoppling i lugn och ro. Utskottetgör följande bedömning. SoU 1985/86:31 De förslag som läggs fram i propositionen 1985/86:152ligger såvitt avser mål och innehåll i fritidshemsverksamheten (yrkande 1 ipropositionen) nära tidigare uttalande i dessa frågor (se ovan s.4). Det finns emellertid betydelsefulla skillnader, bl. a. genom sambandet mellandetta förslag och de i propositionen föreslagna ändringarna istatsbidragssystemet (se nedan s. 16). Det anförda gör att utskottet inteheller i här aktuell del kan ställa sig bakom propositionens förslag. Utskottetavstyrker sålunda yrkande 1 i propositionen och tillstyrker motionerna 501(vpk) yrkande 1 (delvis) och 500 (fp) yrkande 1 (delvis) i vad däri yrkatsavslag på propositionen. När det gäller de synpunkter som framförs i motionerna 500(fp), 502 (c) och 503 (m) konstaterar utskottet att fidigare begärtett pedagogiskt program till ledning för arbetet med fritidshemsverksamhetenoch därvid även uttalat sig till förmån för kommunala riktlinjer. Utskottetanser fortfarande att det finns ett behov av vägledning från statsmakternassida när det gäller utvecklingen av det pedagogiska innehållet ifritidshemsverksamheten. Utskottet kan vidare inte dela den grundsyn påskolbarnsomsorgen som kommer till uttryck i de nu angivna motionerna. Beträffande organisationen av fritidshemsverksamhetenframläggs inte något formellt förslag för , som bereds tillfälle attta del av vad som i denna del anförs i propositionen. Statsrådet redovisar som sin bedömning att denorganisatoriska och pedagogiska utformningen av fritidshemsverksamheten inomramen för gällande lagstiftning skall beslutas av varje kommun (prop. s. 12).Detta sägs innebära att kommunen beslutar om fördelningen mellan olikaverksamhetsformer och även i övriga frågor av organisatorisk art, t. ex.barngruppernas storlek, personaldimensionering, extra resurser för barn i behovav särskilt stöd, lokalutformning och öppethållande. Det uppges vidare vara kommunens sak att beräkna behovetav platser i de olika formerna. beräkningar sägs hautgått från att plats i heldagsöppna fritidshem i första hand kommer attefterfrågas för barn i årskurserna 1 3. Barn på mellanstadiet ansågs avkommittén kunna få sitt omsorgsbehov tillgodosett genom en kombination avskolans verksamhet och ett eftermiddagsöppet fritidshem eller en öppenfritidshemsverksamhet. Föredragande statsrådet säger sig i stort delakommitténs uppfattning, men vill också framhålla att det bör vara möjligt atterbjuda även de yngre barnen plats i eftermiddagsöppna avdelningar, liksom attlåta äldre barn i vissa fall behålla sin plats i heldagsöppet fritidshem t. o.m. tolv ärs ålder. Statsrådet förutsätter också att kommunen vid sin planeringtar hänsyn till att verksamheten måste vara tillgänglig för barn med behov avsärskilt stöd för sin utveckling. anses även fortsättningsvis böra noggrantfölja fritids hemmens utveckling i kommunerna, i synnerhet vad gäller nya verksam- 8 hetsformer för barn i årskurserna 46. 1 propositionen erinras vidare om att kommunens ansvar förfritidshems- SoU 1985/86:31 verksamhetens kvalitet kvarstår även omdriften av en anläggning överlåtits på ett föräldrakooperativ eller på enförening. Under rubriken för organisationen (prop. s. 13)redovisar föredragande statsrådet som sin bedömning att det finns anledningatt sträva efter att få ett utbud av olika tillsynsformer som står i relationtill olika barns tillsynsbehov. Det heldagsöppna fritidshemmet kommer enligt statsrådetsuppfattning att i första hand behövas för barn i årskurserna I 3. Mångamellanstadiebarn kommer sannolikt att i stället för fritidshem utnyttja enöppen fritidsverksamhet, se vidare nedan. För skolbarn i utvidgade syskongrupper, dvs. grupper därbarn i åldern integrerats i en daghemsavdelning, framhålls betydelsenav en medveten planering med utgångspunkt i det pedagogiska programmet förfritidshem. Enligt propositionen har av de skolbarn som harplats inom barnomsorgen plats i familjedaghem. Föredragande statsrådet anseratt förutsättningarna för arbetet i familjedaghem är sådana att visskompletterande verksamhet i form av öppna fritidshem krävs för att en plats ifamiljedaghem skall kunna anses likvärdig med en plats i fritidshem. För skolbarn inskrivna i familjedaghem och för barn tillhemmavarande föräldrar uppges finnas ett behov av organiserad fritidsverksamhetunder eftermiddagstid. föreslog att öppna fritidshem skulleorganiseras i befintliga lokaler i skolor, kvarters- och fritidsgårdar eller ommöjligt i barnomsorgslokaler.