bet · G901SfU20 · 1985-12-31 00:00:00 — Det kan i vissa fall tänkas bli fråga om uppgifter avkänslig natur. Den nya lagstiftningen föreslås därför kompletterad med ensekretessregel som utformats i enlighet med den som gäller påjämställdhetslagens område. Motionärerna i motion 340 av m.fl. anseratt diskrimine ring på etnisk grund endast undantagsvis förekommer i det svenska samhället och att fillräckliga möjligheter redan finns att stävja den. Motionärerna anser också att de åtgärder som vidtagits med anledning av de senaste årens invandrarutredningar är väl ägnade att stärka invandrarnas ställning i samhällslivet.. Den institution som föreslås i propositionen, ombudsman med kansli jämte en tremannanämnd, är enligt motionärernas mening överflödig och innebär såväl ökad byråkrafi som stor risk för dubbelfunktioner. I motionen yrkas därför avslag på propositionens förslag om lag mot etnisk diskriminering jämte i sekretesslagen föreslagen konsekvensändring. m. fl. anför i motion 341 att en lag mot etnisk diskriminering enligt regeringens lörslag inte kommer att bli tillräckligt ellektiv med hänsyn till bristen på sanktionsregler. Enligt motionärerna är det angeläget med lörslag till såväl stralfrättslig som arbetsrättslig lagsfiftning mot etnisk 26 diskrimineringinom arbetslivet, och de begär i yrkande 3 ett tillkännagivan- SfU 1985/86:20de härom. I avvaktan på en förbättrad lagstiftning begär motionärerna i yrkande5 att beslutar att vidga ombudsmannens och nämndens kompetens såvittgäller möjligheten att avge uttalanden i principiellt viktiga ärenden.Slutligen begär motionärerna i yrkande 4 ett tillkännagivande om att regeringennoga skall följa ombudsmannens och nämndens arbete så att kansliresursernasnabbt kan utökas om så erfordras. anför i motion 342 attregeringens förslag om en ombudsman mot etnisk diskriminering är heltotillräckligt. Motionärerna anser att en diskrimineringsombudsman som inte harstöd i en särskild lagstiftning mot.diskrimine-ring i arbetslivet inte kan hanågon större verkan. Enligt lagförslaget skall diskrimineringsombudsmannen-endastagera för att motverka diskriminering utan någon uppgift att föra denenskildes talan i rätten, vilket andra ombudsmän kan göra. Utan lagstiftningoch utan fällande domar som skapar prejudikat kan man enligt motionärernaaldrig bevisa att diskriminering på arbetsmarknaden förekommer eftersom detinom detta område föreligger stora bevissvårigheter. På samma grunder anser deatt en diskrimineringsombudsman utan stöd av en lagstiftning knappast kommeratt kunna motverka diskriminering inom andra vikfiga samhällsområden, såsomexempelvis på bostadsmarknaden. Enligt mofionärerna måste samhället klart visasitt avståndstagande från diskriminering genom lagstiftning, och de begär iyrkande 11 förslag till sådan lagstiftning. I motion 345 av m.fl. anförs att det enligt deras uppfattning är uppenbart att det förekommeretnisk diskriminering i arbetslivet. Detta har bl. a. visats av diskrimineringsutredningen.Motionärerna känner därför stark sympati för en lag som gör det möjligt att medkraft beivra etnisk diskriminering bl. a. i arbetslivet, men med hänsyn tillden kritik som riktats mot diskrimineringsutredningens förslag från mångaremissinstanser tillstyrker de i detta läge den föreslagna lagen mot etniskdiskriminering. Enligt motionärerna bör dock en utredning/ beredning filisättassom dels bör få i uppgift att följa tillämpningen av den föreslagna lagen, delsge förslag till hur en lagstiftning som innehåller sanktionerade förbudsreglermot etnisk diskriminering skulle kunna utformas. Motionärerna är ocksåtveksamma till om den föreslagna ombudsmannen ges tillräckligt stora resurser.Även behovet av ytterligare personal bör övervägas av nämnda utredning. Iyrkande 5 begärs ett tillkännagivande i enlighet med det anförda. Såsom redovisats i propositionen hardiskrimineringsutredningen (DU) i tre betänkanden behandlat olika frågor om lagstiftningsfrågor m.m. mot etnisk diskriminering bl. a. i arbetslivet. DU har i sitt arbete kartlagt förekomsten av etnisk diskriminering i och därvid visat att det förekommer sådan diskriminering från såväl enskilda som från företag, organisationer och institufioner. Utredningen har särskilt uppmärksammat förhållandena på arbetsmarknaden. Frågan om att kriminalisera etnisk diskriminering i arbetslivet diskuterades av DU, som dock inte lämnade något förslag härom beroende bl. a. på att DU tvivlade på att en sådan reglering skulle ha önskad effektivitet med hänsyn till de stränga beviskraven inom straffrätten. Vidare beaktade utredningen arbetsmarknadens parters ovilja mot en straffrättslig lösning på området. Däremot har DU föreslagit 27 arbetsrättsliglagstiftning mot etnisk diskriminering efter mönster av jäm- SfU 1985/86:20 ställdhetslagen.Lagförslaget mötte stark kritik under remissbehandlingen. a. att en sådan lag skulle föranleda mycket stora tillämpningssvårigheteroch därför inte kunna bli ett verksamt instrument mot etniskdiskriminering, särskilt inte i fråga om anställningsärenden på den Mot denna bakgrund anser statsrådet det inte möjligtatt nu införa sanktionerade förbudsregler mot etnisk diskriminering i arbetslivetinom ramen för vare sig straffrätten eller arbetsrätten. delardenna uppfattning och avstyrker därmed bifall till motionerna 341 yrkande 3,342 yrkande 11 och 345 yrkande 5 i motsvarande del. Efter remissbehandlingen av DU:s förslag om arbetsrättsliglagstiftning bereddes frågan om lagstiftning mot etnisk diskriminering vidareinom . Mot bakgrund bl. a. av att DU:s förslag om aktivaåtgärder på arbetslivets område av remissinstanserna ansett som viktiga inslagi arbetet att motverka etnisk diskriminering utarbetades ett promemorieförslagom inrättande av en ombudsman mot etnisk diskriminering. Promemorieförslagetsom har remissbehandlats överensstämmer i huvudsak med propositionens förslagvilket redovisats ovan. Utgångspunkten för ombudsmannens verksamhet blirsåledes de rättsregler som gäller . Ombudsmannens verksamhet fordrar docklagstiftning. I de delar det gäller att ålägga arbetsgivare skyldighet attlämna uppgifter till och komma till överläggningar med ombudsmannen -ålägganden som får ses som särskilt viktiga i fråga om anställningsärendenfrämst på den privata arbetsmarknaden, där materiella regler mot etniskdiskriminering saknas - fordras att reglerna ges lagform. anför att det även i övrigt är lämpligt att genom lagstiftning geökat eftertryck åt även de kringliggande bestämmelserna om ombudsmannensverksamhet. Genom en lag på området kan statsmakterna tydligare ange sittprogram eller sin fasta viljeinriktning att med olika medel aktivt motverkaetnisk diskriminering i samhällslivet. Enligt utskottets mening är den nu föreslagna lagen motetnisk diskriminering väl ägnad att motverka sådan diskriminering inte minstinom arbetslivets område. Genom att anta nämnda lag ger uttryck försitt bestämda avståndstagande från etnisk diskriminering, vilket enligtutskottets uppfattning är synnerligen betydelsefullt. Utskottet tillstyrkersåledes propositionens förslag i nu behandlade delar och avstyrker därmedbifall till motion 340. Den föreslagna verksamheten skall enligt propositionenutvärderas efter omkring . Någon särskild utredning med uppgift att följatillämpningen av den föreslagna lagen på sätt som begärts i motion 345 ärenligt utskottets mening därför inte erforderlig. Inte heller anser utskottetatt det finns skäl att nu vidga ombudsmannens och nämndens kompetens såvittgäller möjligheten att avge uttalanden i principiellt viktiga ärenden såsomföreslagits i motion 341.1 fråga om kansliresurserna lör ombudsmannens ochnämndens verksamhet förutsätter utskottet att behovet härav kommer att prövaspå nytt inför kommande budgetår. Några tillkännagivanden härom på sätt sombegärts i motionerna 341 och 345 är därför enligt utskottets mening intepåkallade. Med det anförda avstyrker utskottet bifall fill mofion 341 yrkandena4 och 5 och motion 345 yrkande 5 i nu behandlade delar. SfU 1985/86:20 Utskottet behandlar i detta sammanhang yrkande 7 i motion81520 av vari begärs ett lagförslag av innebörd att kommunernaskall vara skyldiga att utse en tjänsteman till lokal diskrimineringsombudsman,till vilken personer som anser sig diskriminerade kan vända sig. Tjänstemannenskulle ha skyldighet att anmäla fall av olaga diskriminering eller hets motfolkgrupp till åklagarmyndigheten och också kontinuerligt granska sin kommunsverksamhet inom området. finns i ett stort antal kommuner särskildainvandrarfunk-tioner med uppgift att bl. a. bevaka invandrares rättigheter påolika områden. Det är vanligt att invandrare som upplever sigsom diskriminerade vänder sig till kommunens invandrarfunktioner för råd ochstöd. Genom inrättandet av en centralt placerad diskrimineringsombudsman fårtjänstemän vid regionala och lokala organ tillfälle till samråd m.m. i frågorom etnisk diskriminering. Mot bakgrund härav anser utskottet att något behov avlagstiftning om lokala diskrimineringsombudsmän inte föreligger. Utskottetavstyrker följaktligen bifall till motion Sf520 yrkande 7. Grunder för statsbidrag till invandrarnas organisationeroch bidrag till avgränsade projekt Regeringen har i anslutning till detta avsnitt föreslagitriksdagen att godkänna de grunder för organisationsstöd till invandrarnasriksorganisationers centrala verksamhet samt för bidrag till avgränsadeprojekt som förordats i propositionen. utgår bidrag till invandrarnasriksorganisationers verksamhet, i form av att ger dels verksamhetsbidragtill invandrarorganisationer, dels bidrag för avgränsade projekt. Medel härförberäknas under anslag D 3. Vidare utgår från anslag G 10 ettsärskilt stöd till tidningar på andra språk än svenska. I propositionen föreslås att nuvarande stöd tillverksamheter inom invandrarnas riksorganisationer ersätts av ett nytt systemför organisationsstöd. Detta stöd bör utformas på samma sätt som stödet tillfolkrörelserna. Det särskilda stödet till tidningar på andra språk än svenskaföreslås bli avvecklat och de frigjorda resurserna bör i huvudsak slås sammanmed de resurser och bidrag till invandrarorganisationerna som stått till SlV:sförfogande. Det nya statsbidraget skall utformas så attorganisationerna själva kan välja sin verksamhetsinriktning och inte genombidragskonstruktionen bli bundna till särskilda verksamheter eller till vissaarbetsformer. Sådana allmänna nyhetstidningar som kunnat fåbidrag från det särskilda tidningsstödet eller från dagspresstödet skall ges möjlighet att erhålla fullt produktionsbidrag inom ramen för stödet till dagspressen. Förslag härom läggs fram av statsrådet i den del av propositionen som hänvisats till och som behandlas i betänkande KU 1985/86:23. För publikationsverksamhet som sker inom andra föreningar som inte är riksföreningar eller inom andra typer av sammanslutningar 29 beräknarstatsrådet medel under anslaget D 3. Utskottet återkom- SfU1985/86:20 mer nedan till detta anslag. Stödet till riksorganisationerna föreslås utformat såsomett grundstöd som bygger på indelning i stödklasser efter organisationernasmedlemsantal. Stödet bör beräknas med utgångspunkt i antalet personer som självaindividuellt har visat att de vill tillhöra riksorganisationen. Det bidragsgrundandemedlemsunderlaget bör beräknas med hänsyn till förhållandena vid utgången avorganisationernas verksamhetsår under det närmaste föregående bidragsåret.Bidragen bör utgå med följande belopp. 1 000 - 3 499 3 500 - 4 499 4 500 - 6 999 7000 - 10 999 11 000- 14999 15 000-29 999 30 000 - Två riksorganisationer som får verksamhetsbidragfrån har invandrare Irån ett stort antal länder som medlemmar, nämligenRiksförbundet internationella föreningar för invandrarkvinnor ochImmigranternas riksförbund. Föredragande statsrådet anför att dessaorganisationer även i fortsättningen bör få statsbidrag, i den mån de uppfyllerde allmänna kraven härför. Stödet till internationella föreningarför invandrarkvinnor bör emellertid minskas med belopp motsvarande det stödsom utgår till organisationen enligt de regler som gäller för statsbidrag tillkvinnoorganisationer. I motion 347 av m. fl. (yrkande 8) hänvisarmotionärerna till att IPOK föreslog att organisationsstödet skulle utformas somett grundstöd kombinerat med en rörlig del som bygger på antalet medlemmar.Motionärerna begär att stödet utformas enligt denna modell för att man skallundvika tröskeleffekter. Enligt propositionen blir det däri föreslagna systemet medenbart ett grundstöd lätt att administrera och överblicka såväl för som förorganisationerna. Däremot har under remissbehandlingen av lPOK:s förslag tillstödsystem bl. a. gjorts gällande att kommitténs förslag inte medför någonförenkling. Utskottet tillstyrker propositionens förslag och avstyrker bifalltill motion 347 yrkande 8. kan med medel från anslaget D 3. Åtgärder förinvandrare bevilja bidrag till avgränsade projekt inom riksorganisationernas verksamhet och bidrag till de samverkansorgan som bildats mellan konstella tioner av riksförbund. I propositionen föreslås, med hänsyn till de uppräk ningar av stöden till riksorganisationerna som det nya bidragssystemet medför, att det i fortsättningen bör vara en uppgift för organisationerna att själva finansiera en sådan samverkan. Åven stöd till projekt i regi bör upphöra med hänsyn till den uppräkning av medel till särskilda bidrag till 30 kommunernasom skett under anslaget D 6 under innevarande budgetår. SfU 1985/86:20 Fortsättningsvisbör bidragsgivningen under anslaget D 3 enbart inriktas på samverkansprojektoch bidrag bör kunna utgå till invandrarorganisationer, svenska fackliga ochideella organisationer och institutioner m.fl. Bidrag bör därvid komma i frågaför tids- och kostnadsmässigt klart avgränsade projekt som inte ingår i denbidragssökandes ordinarie verksamhet. I mofion 341 av m. fl. (yrkande 1)anförs att det är nödvändigt att samarbetsorganen även i fortsättningen och ivart fall under en rimligt tilltagen övergångsperiod erhåller verksamhetsbidragsom täcker deras kostnader. I annat fall, anför motionärerna, hotasverksamheten att läggas ner eller att begränsas mycket kraftigt. Någon ökadmedelsanvisning för ändamålet föreslås inte i motionen utan att etttillkännagivande ges till regeringen i frågan. Även m. fl. begär i motion 342 (yrkande 10)ett tillkännagivande om att lortsatt ekonomiskt stöd bör utgå tillinvandrarorganisationernas samarbetsorgan. Dessa motionärer föreslåremellertid en höjning av anslaget. Detsamma är förhållandet i motion 347 avRune m. fl. Den i denna motion föreslagna höjningen av anslaget skulleenligt motionärerna (yrkande 9) bl. a. göra det möjligt för organisationernaatt även fortsättningsvis bedriva sådan verksamhet som man tidigare finansieratmed projektbidraget och att behålla samverkande organ, och motionärerna begärett tillkännagivande härom. Utskottet, som vid anslagsbehandlingen nedan närmarekommer att redovisa de nämnda förslagen om anslagshöjningar, ansluter sig av ipropositionen angivna skäl till de däri föreslagna grunderna för statsbidragtill den centrala verksamheten vid invandrarnas riksorganisationer och bidragtill avgränsade projekt och avstyrker bifall till motionerna 341 yrkande 1, 342yrkande 10 och 347 yrkande 9. Utskottet behandlar i detta sammanhang även yrkande 12 d imotion 342 av m.fl. vari begärs att det centrala stödet förfristående kvinnoorganisationer skall öppnas för kvinnosammanslutningar inom denationella riksförbunden. Motionärerna hänvisar till att kvinnosektionerna inominvandrarorganisationerna fått basera sin ekonomi på tillfälligaprojektbidrag och att ett stöd för uppbyggnad av en fast kvinnoverksamhet iinvandrarorganisationerna behövs. Den fråga motionerna tagit upp har senast prövats avriksdagen vid 1984/. avstyrkte då i sittav godkända betänkande AU 1984/85:18 ett motionsyrkande om en ökningav anslag G 1 för att stödja kvinnosektioner inom invandrarorganisationeroch hänvisade till att den framtida utformningen av anslaget Åtgärder förinvandrare bereddes inom . Enligt utskottets mening får inom stödet för invandrarnasriksorganisationer, som i princip utgår i proportion till antalet medlemmar,inrymmas även kostnader för särskilda kvinnosektioner inom förbunden. Utskottetavstyrker således bifall till motion 342 yrkande 12 d. Anslagtill åtgärder för invandrare SfU 1985/86:20 I budgetpropositionen har regeringen föreslagit riksdagenatt i avvaktan på en särskild proposition i ämnet till Åtgärder lör invandrareför /87 beräkna ett reservationsanslag av . Utskottet har ovan redogjort för förslaget i den nuförevarande propositionen om att ett nytt organisationsstöd skall tillskapasgenom sammanslagning av de resurser som förfogar över för bidrag tillinvandrar- och minoritetsorganisationernas verksamhet och merparten av detsärskilda stödet till tidningar på andra språk än svenska samt viss del av detanslag som disponerar för bidrag till avgränsade projekt m.m. Ipropositionen beräknas med utgångspunkt i detta förslag att de sammanlagdaresurserna för stöd till invandrarorganisationernas samlade verksamhet förnästa budgetår uppgår till . För bidrag till avgränsade projektberäknas I 800 000kr. och för bidrag till publikationsverksamhet inom invandrarföre ningar som inte är riksförbund eller inom andra typer av sammanslutningar beräknas . Tillhopa föreslås ett reservationsanslag av lör nästa budgetår. 1 motion 342 av m. fl. föreslås att anslagetskall höjas med 8 milj. kr. (yrkande 5). Av den föreslagnahöjningen belöper 3 milj. kr. på ett ökat stöd till invandrarorganisationerna(yrkande 3), 2 milj. kr. på ett särskilt stöd till verksamhet blandinvandrarkvinnor inom kvinnoorganisationer med huvudsakligen svenska medlemmar(yrkande 4) och 3 milj. kr. på det ovan behandlade särskilda stödet tillinvandrarorganisationernas kulturella verksamhet. m. fl. begär imotion 345 att stödet till invandrarorganisationerna skall ökas till 11 milj.kr. (yrkande 2) och att anslaget till följd härav skall beräknas fill . m.fl. begär i motion 347 (yrkande 7) att stödettill invandrarorganisationerna ökas med . och att anslaget beräknastill . 1 motion 342 framhålls att organisationerna /81 lått reellt sänkta verksamhetsbidrag och att en lortsattsådan utveckling riskerar att rasera den verksamhet som vissa organisationerbyggt upp. Den föreslagna ökningen av stödet till organisationerna är enligtmotionärerna endast skenbar eftersom ökningen motsvarar de resurser somorganisationerna förlorar genom borttagandet av stödet till deras tidningar.Motionärerna i motion 345 anser att propositionens förslag innebär en mycketblygsam ökning av stödet till organisationerna och att, med hänsyn till attstödet varit oförändrat under en följd av år, en större höjning är motiverad.Även motionärerna i motion 347 anser det nödvändigt med en reell höjning avstatsbidraget eftersom flera organisationer haft storaekonomiska problem. Vid utformningen av grunderna för statsbidraget har somnämnts folkrörelsestödet stått som förebild. För detta stöd gäller som villkoratt organisationen själv svarar för en del av kostnaderna. Statsrådetframhåller att utvecklingen i fråga ominvandrarorganisationernas självfinansiering har varit positiv menunderstryker att det är angeläget att invandrarorganisationernauppnår samma självfinansieringsgrad som Enligt de beräkningar som gjorts i -, kommer,rrred det föreslagna systemet för organisationsstöd, var och en av de tjugoorganisationer som erhåller verksamhetsbidrag att totalt sett få SfU1985/86:20 större statsbidrag än de får under, förutsättning attde uppfyller de allmänna villkoren för bidrag och att deras medlemsantal ärtillräckligt stort. Utskottet kan mot denna bakgrund och med hänsyn tillangelägenheten av återhållsamhet med statens utgifter inte biträda deförenämnda motionsyrkandena om ökat stöd till invandrarorganisationerna.Såvitt gäller yrkandet i motion 342 om särskilt ekonomiskt stöd till verksamhetbland invandrarkvinnor inom kvinnoorganisationer med huvudsakligen svenskamedlemmar finner utskottet att stöd för sådana särskilda verksamheter bör kunnabeviljas som projektbidrag. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionensförslag till medelstilldelning för åtgärder för invandrare och avstyrkerbifall till motionerna 342, yrkandena 3-5, 345 yrkandena 2 och 3 och 347yrkande 7. Enligt utskottets mening får med det anförda även denunder den allmänna motionstiden väckta mofionen Sf504 av , vari begärs ett tillkännagivande av behovet av ökade verksamhetsbidragtill invandrar- och minoritetsorganisationer, anses besvarad. diskriminering m. m. I förevarande proposition har förslag framlagts jämväl avchefen för , statsrådet . Det gäller frågor medanknytning till brottet olaga diskriminering i 16 kap. 9 § (BrB).Förslaget innebär att den som är anställd i allmän tjänst skall omfattas avstraffbestämmelsen om olaga diskrimininering inte bara när det - som förnärvarande - är fråga om sådan tjänst i vilken denne har att gå allmänhetentill hända. Avsikten med denna utvidgning av det straffbelagda området är attnågon omotiverad skillnad i ansvarshänseende inte skall råda mellan olikagrupper av anställda i allmän tjänst. Vidare föreslås att kretsen av personersom kan begå brottet olaga diskriminering utvidgas till att omfatta även densom innehar allmänt uppdrag, och slutligen föreslås att straffmaximum för olagadiskriminering höjs från fängelse till fängelse . I dettasammanhang föreslås också en ändring i skadeståndslagen som innebär att den somutsätts för brottet olaga diskriminering - förutom ersättning för ekonomiskskada - skall kunna få ersättning för det psykiska lidande han har tillfogatsgenom brottet (s. k. ideellt skadestånd). Ändringen sker genom att olagadiskriminering läggs fill i skadeståndslagens uppräkning av brott somberättigar till sådan ersättning. Propositionen i nu behandlad del har inte föranlett någotmotionsyrkande och utskottet biträder förslagen. Utskottet behandlar i detta sammanhang två mofioner frånden allmänna motionstiden som tar upp frågan om förbud mot organisationer som främjar etnisk diskriminering. I motion Sf507 av m. fl. begärs förslag om ett tillägg till bestämmelsen i 16 kap. 8 § som innebär en kriminalisering av bildande av eller deltagande i organisationer vars verksamhet främjar eller uppmanar till förföljelse på etnisk grund. Motionä rerna hänvisar till diskrimineringsutredningen som i sitt betänkande (SOU 33 3 1985/86.11 saml. 1984:55) Irätt riktning framlagt eU sådant förslag. Utredningen har därvid SfU 1985/86:20framhållit att det förutom sakliga skäl även finns formella skäl att lagsfiftamot rasistiska organisationer. Det formella skälet ligger i anslutningår fill om avskaffande av alla förmer av rasdiskrimineringoch allt starkare kritik mot att inte uppfyllerkonventionens krav i denna fråga. Även i mofion 8f520 av anförsatt bör följa FN:s uppmaning att införa en lag mot rasistiskaorganisationer och i yrkande 8 begärs förslag i enlighet härmed. I propositionen har i denna fråga anförts bl. a. följande.Utformningen av straffbestämmelsen hets mot folkgrupp (BrB 16 kap. 8 §) har -efter senaste ändringen - övervägts av yttrandefrihetsutredningen som isitt huvudbetänkande (SOU 1983:70) yttrandefriheten förordat en vissändring i bestämmelsen. Därjämte har diskrimineringsutredningen i sittslutbetänkande (SOU 1984:55) föreslagit ett tillägg till bestämmelsen sominnebär att man straffbelägger bildande av eller deltagande i organisationervars verksamhet främjar eller uppmanar till förföljelse på etnisk grund. Chefenför anför att han har för avsikt att aktualisera fråganom utformningen av brottsbeskrivningen avseende hets mot folkgrupp i sambandmed den vidare beredningen av yttrandefrihetsutredningens betänkande och tardärför inte upp frågan .