bet · G901KrU8 · 1985-12-31 00:00:00 — I fråga om landsvägarna ärkunskaperna förhållandevis goda tack vare de äldre kartverken. Enligt ämbetetkan en kartläggning enligt motionärernas förslag bäst genomföras på regionalnivå i samverkan mellan länsstyrelser, länsmuseer och vägförvaltningar.Vägverket påpekar att inventeringar av det äldre vägnätet redan har skett ellerpågår i olika län. är huvudman för en sådan inventering,men även länsmuseerna har medverkat. att resp.vägförvaltning bör kunna medverka vid genomförande av vägin- KrU 1985/86:8venteringari de län där sådana inventeringar ännu inte skett. Även lantmäteriverketförklarar sig villigt att delta i en kartläggning av gamla vägar. I fräga om motionärernas förslag om en översyn avfornminneslagen anser att vissa justeringar avfornminneslagen kan vara motiverade för att förstärka skyddet av äldrekulturhistoriskt intressanta landsvägar som tagits ur allmänt ellerenskilt underhåll. Ämbetet redovisar att en allmän översyn av fornminneslagenför närvarande utförs inom ämbetet och att frågan lämpligen bör tas upp i dettasammanhang. Vidare framhålls att bevarandet av de kulturhistoriska värdena ilandets vägnät först och främst beror på hur de äldre vägarna hanteras i denallmänna väghållningen och i vägförvaltningarnas löpande drift. Ämbetet anserdärför att 4 § väglagen bör ändras sä att den tydligare markerar skyldighetenatt ta hänsyn till kulturhistoriska värden vid väghållning. Utskottet delar motionärernas uppfattning att gamlalandsvägar i viss utsträckning bör bevaras och underhållas. Detta är angelägetmed hänsyn till i första hand deras kulturhistoriska värden men även till attde kan vara av värde för turism och friluftsliv. När det gäller motionärernasönskemål om en kartläggning av gamla landsvägar redovisar ochriksantikvarieämbetet att det förekommer verksamhet på det regionala planet.Utskottet räknar därför med att pågående inventeringar av det äldre vägnätet isamarbete mellan berörda myndigheter på central och regional nivå kommer attfullföljas. En särskild utredning av denna fräga är alltså inte påkallad.Beträffande förslaget i motionen om en översyn av fornminneslagen villutskottet hänvisa till ovan refererade uttalande.Utskottet utgår därför frän att ämbetet tar upp denna fräga i samband med nupågående översyn av fornminneslagen samt att ämbetet i samarbete med vägverketundersöker även andra möjligheter att skydda kulturhistoriskt värdefulla delarav vägnätet. Med hänsyn till det anförda finner utskottet att motion 1019 intepåkallar något initiativ från sida. I motion 1298 (m) begärs att de problem som är förknippademed underhåll av kulturhistoriskt värdejulla kyrkorblir föremål för utredningsamt att 1982 ärs kyrkokommitté får i uppdrag att utreda denna fråga.Motionärerna anser att ett närmare samarbete mellan länsmuseerna ochförsamlingarna bör komma till stånd. De redovisar även ett förslag tillinsatser som utarbetats av i . Av redovisningen i det föregående framgår att frågan omunderhäll av kyrkobyggnader är föremål för överväganden i tvä utredningar ärs kyrkokommitté och kyrkobyggnadsutredningen (C 1984:01). 1 den sistnämndautredningens uppdrag ingår att se över bestämmelserna om statlig tillsyn överkyrkobyggnader. Enligt direktiven bör utgångspunkten för denna översyn varaatt tillsynsverksamheten skall begränsas till sädana byggnader och miljöervars bevarande och vård är av betydelse från kulturhistorisk synpunkt. Vidareframhålls att en tillsyn på kulturhistoriska grunder självfallet innefattar enallsidig bedömning av lämpligheten av och sättet att utföra föreslagnaätgärder. 1982 ärs kyrkokommitté har genom tilläggsdirektiv (dir.1984:11) fått i uppdrag att beakta den nya situation som uppstår när den kommunala Ii beskattningenav juridiska personer avskaffas fr. o. m. . Kommittén KrU 1985/86:8skall utarbeta förslag om hur det kompensationsbelopp som skall utgä tillkommunen skall användas och överväga lämpliga fördelningsprinciper. Den börockså överväga om viss del av kompensationen bör reserveras för speciellaändamål som är av intresse inte enbart för den enskilda församlingen. Ettexempel på sädana ändamål är underhållet av kulturhistoriskt värdefulla kyrkor. behandlar i rapporten (SOU 1985:1)Församlingar i samverkan frågan om kostnader för underhäll av kyrkobyggnader.Kommittén menar att kyrkofonden inte kan svara för de totala kostnaderna utanendast kan ge bidrag till särskilt kostnadskrävande underhällsarbeten ochrestaurering av kyrkobyggnader. Kommittén anger även vissa grundprinciper förett bidragssystem. I det huvudbetänkande som kyrkokommittén avser att läggafram kommer enligt vad utskottet inhämtat frågan om en vissdel av kompensationsbeloppet bör reserveras för underhållet avkulturhistoriskt värdefulla kyrkor att närmare behandlas. Utskottet konstaterar att 1982 ärs kyrkokommitté arbetarmed frågan om finansiering av underhåll och restaurering av kulturhistorisktvärdefulla kyrkor. Motionärernas önskemål är alltså tillgodosett. Motionenpåkallar sålunda inte någon åtgärd. Behovet av stöd till underhäll och värd avkulturhistoriskt värdejulla bygg-naderi enskild ägo tas upp i motion 1796 (fp).Motionärerna menaratt det kommer att bli allt svårare för enskildaägare till sädana byggnader att med egna medel värda och bevara egendomen. Imotionen redovisas den form för stöd som finns i genom ensärskild stiftelse, the for Places of Historic Interest orNatural . Motionärerna föreslär att frågan om inrättande av en nationellstiftelse för kulturhistoriska byggnader och miljöer skall utredas. Som framgår av redovisningen i det föregående har deproblem som motionärerna pekar på varit föremål för diskussion vid fieratillfällen tidigare, bl. a. av byggnadsvärdsutredningen i betänkandet (SOU1979:17) Kulturhistorisk bebyggelse värd att vårda. Vidare har fideikommissnämndenär i skrivelse till föreslagit att frågan omsärskilt skydd för vissa kulturhistoriskt värdefulla miljöer bör utredas. 1skrivelsen diskuterar nämnden som en möjlig lösning att en särskild stiftelsebildas efter mönster av . som yttrat sigöver motionen redovisar de svårigheter som föreligger när det gäller att bevarakulturhistoriskt värdefulla miljöer och framhåller att dessa svårigheter endasti ringa grad kan bemästras med nuvarande stödformer och skyddslagstiftning.Ämbetet anför att det är angeläget att en utredning görs om möjligheterna attöka insatserna för att ta till vara och vårda kulturhistoriskt värdefullabyggnader och miljöer samt pä vilka vägar detta lämpligen sker. 1 en sådanutredning bör även motionärernas förslag om en nationell stiftelse utvecklas.Ämbetet framhåller att det är viktigt att utredningen särskilt studerarförutsättningarna för att skapa regionala fonder för ändamålet. Utskottet konstaterar att det finns skäl att förbättraunderlaget för en bedömning av hur kulturhistoriskt värdefull bebyggelse av i motionen av- 19 sett slagskall kunna bevaras. Redovisningen i det föregående visar att den- KrU1985/86:8 na bevarandefråga rymmer komplicerade problem som kan angripas påmånga olika sätt. Utskottet är därför inte berett att förorda en utredning medden begränsade inriktning som motionärerna föreslär. Utskottet anser dock attdet är angeläget att en översyn och närmare genomlysning av de här aktuellaproblemen inom kulturminnesvärden kommer till stånd. En sådan översyn bör dock gesen vidare omfattning än den som anges i motionen. Enligt utskottets mening böräven frågan om bevarande av industriminnen uppmärksammas. Vad utskottet häranfört med anledning av motion 1976 bör som sin mening ge regeringentill känna. 1 motion 2468 (m) aktualiseras frågan om bevarande avbebyggelse på Vinga Jyr- och lotsplats. Motionären erinrar om att sedan fyrenautomatiserades, de gamla fyr- och lotsbostäderna pä Vinga riskerar att heltförfalla då fyrpersonalen dragits in och lotspersonalen numera inte bor päVinga. En förening har bildats med syfte att verka förbevarande av den gamla bebyggelsen. Motionären anser att föreningen bör fäbidrag till sin verksamhet frän naturvärdsfonden. har som statlig fastighetsförvaltare ansvarför byggnaderna på Vinga. har verket genom ettnyttjanderättsavtal överlåtit dispositionsrätten till vissa byggnader tillWinga Vänner. Föreningen har åtagit sig att underhålla byggnaderna. Naturvärdsfonden är en fond som förvaltas av statensnaturvärdsfond. Frän fonden lämnas anslag för förvärv av områden avvetenskapligt-kulturellt intresse. Syftet med förvärven är att skyddarepresentativa områden och unika förekomster av svensk natur som är avbetydelse för den vetenskapliga naturvärden eller för friluftslivet. Med hänvisning till det anförda anser utskottet attmofionen inte bör föranleda någon åtgärd. 1. beträffandebevarande av gamla landsvägar att avslår motion 1984/85:1019, 2. beträffandeunderhåll av kulturhistoriskt värdejulla kyrkor att avslår mofion1984/85:1298, 3. beträffandeöversyn av Jrågor om bevarande av kulturhistoriskt värdejulla byggnader ochmiljöer attriksdagen med anledning av motion 1984/85:1796 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 4. beträffande Vinga Jyr- och lotsplats att avslår mofion 1984/85:2468. Närvarande:Ingrid (), (), 1985/86:8nung (s), (), (), (), BeritOscarsson (s), (), (), (),(m), (), (), AlexanderChrisopoulos (vpk) och ().