bet · G901FiU5 · 1985-12-31 00:00:00 — I kommitténs arbete har ingått studier aveffekter inom verkstads- och processindustrin med utgångspunkt från materialsom samlades in av data- och elektronikkommittén. Vidare har ett antalbranschstudier genomförts inom bank, försäkring, handel och kontorsarbete inomden offentliga och privata sektorn. Kommittén avslutade sitt arbete i januari1984. Slutbetänkandet (SOU 1984:20) Datorer och arbetslivets förändring harremissbehandlats, och regeringen presenterar i proposition 220 sin syn på någraav förslagen. Övriga förslag övervägs av regeringen.Utredningens förslag till åtgärder är bl.a. initiering av regionalautvecklingsprogram, inrättande av ett datautveckling,strukturomvandlingsutbildning av anställda, genomförande av ett åtgärdsprogramför kvinnor i samband med datoriseringen,genomförande av ett utvecklingsprogram för att göra data- FiU 1985/86:5tekniken tillgänglig för handikappade och forskning om arbetslivets datorisering.Utskottet har i det föregående tagit upp utbildnings- och forskningsfrågornaliksom datatekniken och de handikappade. återkommer utskottet tillåtgärdsprogrammet för kvinnor och inrättandet av ett centrum för administrativutveckling. Enligt utskottets mening har de två utredningarna omdatoriseringens effekter varit av stort värde. Det utredningsmaterial, derapporter och de debattböcker som tagits fram har varit värdefulla för debattenav dessa frågor och som underlag för strategival. Utskottet anser således attSverige har tillgång till ett omfattande och välunderbyggt material omdatoriseringens effekter på sysselsättning och arbetsmiljö. I detta betänkande behandlas datapolitikens allmännainriktning. När det gäller konkreta program på olika områden tar riksdagenställning till dessa allteftersom underlag föreligger. Sålunda kommer riksdagenexempelvis detta budgetår att få ta ställning till ett informationsteknologisktprogram och längre fram till en forskningspolitisk proposition. Som framgått av vad utskottet tidigare anfört anserutskottet att arbetslöshet till följd av införande av datateknik börförebyggas genom en medveten närings- och utbildningspoHtik. Därigenomunderlättas införandet av ny teknik. Väsentliga delar av personalutbildningenkan exempelvis ske genom arbetsmarknadsutbildningen i företag och med hjälp avde införda förnyelsefonderna. Det av motionärerna eftersträvadeprogrammet är alltså på väg att genomföras. Med det anförda avstyrker utskottetyrkandena 1 och 2 i motion 27. I motionerna 1985/86:27 (vpk) och 1985/86:33 (vpk) anförsatt proposition 220 innehåller en rad förslag för att förbättra kvinnorssituation i relation till datoriseringens verkningar. Däremot finns ingaförslag som berör själva produktionens och arbetets organisation eller vilkentyp av kunskapsfördelning som personalutbildningen skall syfta tiH. I densistnämnda motionen berörs särskilt förhållandena för kvinnorna inom denstatliga förvaltningen. Regeringen lade fram ett förslag tillåtgärdsprogram för att förbättra kvinnornas villkor på arbetsmarknaden (prop.1984/85:130). I denna proposition konstateras att kvinnors och mäns situation iarbetslivet alltjämt är mycket olika. En utveckling i riktning mot en mindredelad arbetsmarknad pågår dock. Det finns emellertid en risk att dennautveckhng mot en minskad uppdelning kan komma att brytas om inte särskildaåtgärder vidtas. Ett skäl för denna bedömning är att datoriseringen inomarbetslivet innebär att också många arbeten där kvinnor nu finns riskerar attrationaliseras bort. Ett annat skäl är att denna omställning leder till ökadekrav på teknisk utbildning av arbetskraften. Det kan leda till att speciellainsatser måste vidtas för att få kvinnorna att bryta in på hittillsmansdominerade yrkesområden. Flera insatser har gjorts för att öka kvinnomas intresseför arbete och vidareutbildning inom industrin t. ex. genom den s.k. 10-miljonerskam-panjen. Kampanjenvar ett led i en mer långsiktig strategi med målsättningen att ,, I kampanjen ingick åtgärder för att FiU 1985/86:5 påverkaflickors utbildnings- och yrkesval, datautbildning för kvinnor ochrekryterings- och vidareutbildningsåtgärder i arbetslivet. Datateknikfrågornaingick i flertalet projekt oavsett huvudinriktning. Andra datautbildningsprojekthar inneburit vidareutveckling av datastugeverksamhet och internat-utbildningför invandrarkvinnor. Totalt har 1,3 milj. kr. satsats på datautbildningsprojekt.Erfarenheterna från 10-miljonerskampanjen visar att datautbildningsprogram somär specialdestinerade till kvinnor är en förutsättning för attkvinnorna skall delta. Mycket av den verksamhet som inleddes under kampanjeningår nu som en del i myndigheters och organisationers löpande arbete. Dataeffektutredningenfick genom tilläggsdirektiv i uppdrag att särskilt studera kvinnornasarbetsmarknadssituation i samband med datorisering. I anslutning härtillutarbetades en sekretariatsrapport (Ds A 1983:9) Kontorsautomation och kvinnorsframtida arbetsmarknad. Motdenna bakgrund föreslog utredningen att ett särskilt åtgärdsprogram utformasför att underlätta denna omställnings- och anpassningsprocess. Inom ramen fördetta program bör bl.a. beaktas vikten av att kvinnorna kan tillgodogöra sig demöjligheter som den nya tekniken skapar både till nya arbetstillfällen och ettrikare arbetsinnehåll. Åtgärdsprogrammet bör innehålla insatser för forskningoch utredning om kvinnors arbetsmarknad i samband med att ny teknik införs. Ensådan forsknings- och utredningsverksamhet bör bl. a. omfatta områden somsysselsättning, arbetsuppgifter, arbetsorganisation m. m. Ettuppdrag har också lämnats till delegationen (A 1983:01) för jämställdhetsforskning(JÄMFO) att utarbeta ett forskningsprogram avseende kvinnomas villkor påarbetsmarknaden. Totaltföreslås 15 milj. kr. anslås under /86 för projekt med syfte attförbättra kvinnornas villkor på arbetsmarknaden. Utskottetkonstaterar sammanfattningsvis att insatser görs inom ett flertal områden föratt förbättra kvinnornas situation på arbetsmarknaden och underlättaomställning vid införande av datorisering. Även särskild forsknings- ochutredningsverksamhet planeras som omfattar kvinnors arbetsuppgifter ocharbetsorganisation. Erfarenheterna från de dataprojekt som genomfördes avstudieförbunden inom 10-miljonerskampanjen bör tas till vara ochvidareutvecklas, bl.a. i personalutbildningen som finansieras förförnyelsefonderna. Utskottet ser mot bakgrund av det anförda inte skäl att nubegära ytterligare åtgärder från regeringen. Utskottet avstyrker därförmotionerna 27 yrkande 4 och 33 yrkande 3. Samordning av insatser för administrativ utveckling Imotion 1984185:2233 och motion 1985186:23, båda av m.fl. (m), framhålls att enligt samstämmiga bedömningar är de svåraste problem ställningarna inom ADB-området under överskådlig framtid icke förknippa de med de tekniska möjlighetema. Det är mycket mer väsentligt att öka effektiviteten i systemutvecklingsprocessen samt att skapa flexibilitet och enkelhet för användarna av de system som utvecklas. Eftersom ingen annan ,., myndighethar tiU uppgift att stödja den administrativa utvecklingen på FiU1985/86:5 nationell nivå har STU delvis tagit upp sådana frågor. Men STU:sintresse är knutet främst till industripoHtiska insatser. En rad olika åtgärder behöver vidtas beträffandeinformationsteknologins och ADB-teknikens användning inom administrationen.Dessa uppgifter bör anförtros åt ett särskilt organ. Det nya organet bör, enligt motionärerna, ges eninriktning mot administrativa tekniker i en vidare mening. Ett lämpligtarbetsnamn på detta kan vara Styrelsen för administrativ utveckling (SAU).Styrelsen för administrativ utveckhng skall inte ha sin verksamhet uteslutandeinriktad på den statliga sektorn utan även stimulera, stödja och samordnainsatserna för administrativ utveckling och forskning inom andra sektorer samtförmedla erfarenhetsutbyte och främja samverkan mellan stat, kommun, landstingoch näringsliv, dvs. arbeta på nationeU nivå. De frågor som tas upp i här aktuella delar av motionerna2233 och 23 har behandlats av dataeffektutredningen, DEU (SOU 1984:20). Iutredningen föreslås att ett centmm för administrativ utveckling inrättas.Verksamheten för centret skall enligt DEU koncentreras till tre områden:forskning, industriellt utvecklingsarbete och användarfrämjande åtgärder. Mentill skillnad från förslaget i motionerna 2233 och 23 skall det organ somföreslås i DEU främst bistå de mindre företagen, som ofta saknar egen kompetenspå dataområdet. Utskottet vill för sin del framhålla att de aUmännariktlinjer för den framtida datapolitiken, som dras upp i propositionerna 220och 225, innebär att frågor inom området administrativ utveckling får enväsentligt mer framskjuten plats . Utskottet delar den uppfattning som framförs i motionernaatt det är viktigt att öka effektiviteten i systemutvecklingsprocessen. Dettahar också varit utgångspunkten för det kollektiva forskningsprogram sompåbörjats inom ramen för den verksamhet som bedrivs av det nystartade , . Institutets verksamhet finansieras avSTU och . Det böräven i detta sammanhang nämnas att det forsknings- och utvecklingsarbete, somskall bedrivas inom det kommande nationella informationsteknologiprogrammet(NU 1983/84:11), kommer att ha anknytning till området administrativutveckling. Med hänvisning till vad utskottet här anfört om detpågående och planerade arbetet med frågor rörande administrativ utvecklingfinns det ingen anledning att vidta några speciella åtgärderfrån sida. Motion 2233 yrkande 2 samt motion 23 yrkande 6 avstyrks. Inriktning av den stathga sektorns ADB-användning I motionerna 1984/85:2233 och 1985/86:37, båda av LarsTobisson m. fl. (m), framhålls att den fortsatta datoriseringen bör drivas medfrämst två syften: att minska statens administrationskostnader och att förenklaolika legala och administrativa system. En betydande del av de stora statliga ADB-system som är i drift kommer attbehöva genomgå omläggningar i större eller mindre FiU 1985/86:5 grad vid1980-talets mitt eller åren närmast därefter. Flera orsaker kan anges tilldetta. Systemlösningarna är gamla, i flera fall . Successivamindre förändringar har medfört höga underhållskostnader. Dessa problem måstenu beslutsamt angripas. Om de grundläggande administrativa systemenförenklas kan rationaliseringsvinsterna bli så stora. Kunskapersaknas dock i hög grad om de sammanlagda insatser som kan bli erforderliga.Detta är en allvarlig brist, som bör avhjälpas genom en kartläggning ochredovisning för med förslag till prioriteringar . Datateknikenför informationsbehandling är i ständig utveckhng. Utskottet är av sammauppfattning som motionärerna att dagens regelsystem för statsförvaltningensanvändning av ADB till vissa delar blivit otidsenligt. Detta har i första handtagit sikte på regleringen av de stora centrala datasystemen. De nuvarandereglerna har också tillkommit vilket medfört att deinte fungerar på ett helt ändamålsenligt sätt. Dessa omständigheter ikombination med målsättningen att ändra arbetssättet så att användaren mersätts i centrum innebär att gällande regler måste ändras. Syftet med de iproposition 225 redovisade åtgärderna är också att bl. a. minska statensadministrationskostnader och förenkla olika legala och administrativa problem.Exempel på effektivitetsfrämjande åtgärder är förslaget att införa ett nyttstyrsystem för investeringsbeslut inom statsförvaltningen. Det innebär attfleråriga planer för administrativ utveckling skall utgöra underlag förinvesteringar i ADB-system. Vidare föresläs teknikupphandling av programvaraför basdatorer och en aktivare statlig informationsförmedling. Vad gäller denstatliga informationsförmedlingen kan även nämnas att regeringen avser att gestatskontoret i uppdrag att i samarbete med delegationen för vetenskaplig ochteknisk informationsförsörjning (DFI) göra en översyn av möjligheterna attbättre utnyttja de statliga dataregister som har karaktär avinformationsdatabaser. mening kommer kravet på effektivitetshöjande åtgärder som anges imotionerna 2233 och 37 att tillgodoses genom de åtgärder som anges iproposition 225, Utskottetavstyrker följaktligen yrkande 1 i motion 2233 och yrkandena 1 och 2 i motion37. Imotionerna 1984/85:2750 och 1984/85:3245, båda av m. fl. (c),begärs att regeringen låter utarbeta strukturplaner för decentralisering avdataverksamheten inom den civila förvaltningen och att en särskild utredninginrättas om decentralisering av de statliga redovisnings- och personalsystemen(S och SLÖR) till resp, användares oHka myndighetsled. Vadgäller decentralisering av dataverksamheten inom den civila förvaltningen villutskottet anföra följande. Arbetetmed att utveckla och införa ADB-system för administrativa ändamål i statsförvaltningensker i olika former. Som huvudregel gäller att myndigheterna själva har hand omsystemutvecklingen som en del av ansvaret för sin verksamhet. I proposition 225ges en ingående beskrivning av det pågående arbetet inom detta område. Utvecklingeninom mikrodatorområdet har, framhålls det i propositionen, FiU 1985/86:5 letttill ökade möjHgheter att använda småskalig och decentraliserad datateknik inomstatsförvaltningen. Det finns ett alltmer växande intresse från myndigheternassida att utnyttja den nya tekniken. Kostnaderna för anskaffning avdatorutrustning är förhållandevis låga. Dessutom förväntas att tekniken skallge möjligheter till en effektiv utveckling av ADB-system som bättre uppfylleranvändarnas krav och önskemål. Ettförsta steg på vägen mot att prova den nya tekniken har för många myndighetervarit att anskaffa persondatorer och skrivautomater för användning i lokaltavgränsade tillämpningar. Tillgänglig teknik medger emellertid nu ävenuppbyggnad av mer komplexa system avsedda för flera tillämpningar ochsom baseras på mikrodatorteknik. Ettomfattande arbete för att utreda förutsättningarna härför pågår inomstatsförvaltningen. Detär särskilt tre projekt som kan komma att få stor betydelse. För den civilaförvaltningen bedriver statskontoret ett arbete med s, k, basdatorer avseddaför generella smäskaHga tillämpningar. Basdatorerna är datorer som uppfyllervissa gemensamma grundkrav. De har något större kapacitet än persondatorernaoch förväntas därmed kunna utnyttjas i större utsträckning för administrativafunktioner. Inomförsvarets område genomförs projektet 90 som innebär enövergång från en centraliserad system- och datakraftstruktur tiU endecentraliserad. Dessa båda arbeten har stora likheter och grundar sig pådelvis gemensamma utgångspunkter. Dettredje projektet är statens löne- och pensionsverks (SPV) arbete med attutveckla för- och eftersystem till SLÖR - det s. k. . Genom detarbetet kommer myndigheterna att ha möjlighet att utnyttja materialet i SLÖRför sin interna personaladministration. Detta innebär en praktiskdelegering till myndigheterna vad avser lönehanteringen. Avvad utskottet här anfört framgår att arbetet med att decentraliseradataverksamheten inom statsförvaltningen pågår. Mot denna bakgrund avstyrkerutskottet motionerna 2750 och 3245 yrkande 5. 1, beträffanderiktlinjer för den framtida datapolitiken att med avslagpå motionerna 1985/86:26 yrkande 1, 1984/85:3244 yrkande 1,1984/85:3245 yrkande1, 1985/86:27 yrkande 3 och 1984/85:949 godkänner vad som förordats iproposition 1984/ 85:220 moment 1, att avslårmotion 1984/85:3245 yrkande 3, 3, beträffandeoffentlighetsprincipen och ADB a) att avslår motionerna1985/86:26 yrkande 7, 1984/ 85:1493 yrkande 4 och 1985/86:25 yrkande 3, b) att avslår motion1985/86:33 yrkande 2, 4. beträffande myndigheternas försäljning av uppgifterfrån person- FiU 1985/86:5 register attriksdagen avslår motionerna 1984/85:2718 och 1985/86:26 yrkande 6, 5. beträffande översyn.av tryckfrihetsförordningenstillämpning på dataprogram attriksdagen avslår motion 1984/85:572, 6. beträffanderegisteransvar, rättelse i personregister m. m. attriksdagen avslår motionerna 1984/85:452 yrkande 11,1984/85:2717 yrkandena 1,1,A och 6, 1984/85:3244 yrkande 2 såvitt nu är i fråga, 1984/85:1493 yrkandena 1och 2 samt 1985/86:25 yrkande 1, 7. beträffanderestriktivare dispensgivning för datasamkörningar a) att riksdagenavslår motion 1984/85:2717 yrkande 7, b) att riksdagenavslår motionerna 1984/85:2749 yrkande 1 och 1984/85:3245 yrkande 2, 8. beträffandesamköming av personregister attriksdagen avslår motionerna 1984/85:2232 yrkande 1,1984/85:3243 yrkande 1,1985/86:23 yrkande 1, 1984/85:1177 och 1984/85:1493 yrkande 3, 9. beträffandebegränsning av uppgiftslämnandet a) att riksdagenavslår motionerna 1984/85:2232 yrkandena 2 och 3, 1984/85:3243 yrkandena 2 och3, 1985/86:23 yrkandena 2 och 3, 1984/85:2717 yrkandena 3 och 5 och 1985/86:26yrkande 5, b) att riksdagenavslår motion 1984/85:2749 yrkande 2, 10. beträffande besvärsinstans vid talan motdatainspektionens beslut attriksdagen avslår motionerna 1984/85:2232 yrkande 4,1984/85:3243 yrkande 4 och1985/86:23 yrkande 5, 11. beträffandecentralt slutenvårdsregister a) att riksdagenavslår motion 1985/86:26 yrkandena 3 och 4, b) att riksdagenavslår motion 1985/86:25 yrkande 2, 12. beträffandeutbildningsfrågor m. m. a) att riksdagenavslår motionerna 1985/86:25 yrkande 6 och 1985/86:28 yrkande 2, b) att riksdagenavslår motion 1985/86:27 yrkande 5, 13. beträffande forskning omdatoriseringens effekter att avslår motion 1985/86:28 yrkande 1, 14. beträffande datatekniken och dehandikappade a) att riksdagenavslår motion 1985/86:25 yrkande 5, b) att riksdagenavslår motion 1985/86:29, attriksdagen avslår motionerna 1985/86:35 yrkande 1, 1985/86:36 yrkande 2,1985/86:37 yrkande 5 och 1984/85:3245 yrkande 4, 16. beträffandetelekommunikationer m. m. a) att riksdagenavslår motionema 1984/85:3244 yrkande 2 såvitt nu är i fråga och 1985/86:25yrkande 8, b) att riksdagenavslår motion 1985/86:25 yrkande 4, c) att riksdagenavslår motion 1984/85:2749 yrkande 3, "1 17. beträffande teknikupphandling FiU 1985/86:5 att avslår motion1985/86:25 yrkande 7, 18. beträffande lagreglering avdataanvändningen i arbetslivet att avslår motion 1985/86:24, 19.beträffandedatoriseringens effekter på sysselsättning och jämställdhet att avslårmotionerna 1985/86:27 yrkandena 1, 2 och 4 samt 1985/86:33 yrkande 3, 20. beträffande samordning avinsatser för administrativ utveckling att avslår motionerna1984/85:2233 yrkande 2 och 1985/ 86:23 yrkande 6, 21.beträffande inriktningav den statliga sektorns ADB-användning a) att avslår motionerna1984/85:2233 yrkande 1 och 1985/86:37 yrkandena 1 och 2, b) att avslår motionerna1984/85:3245 yrkande 5 och 1984/85:2750, 22. beträffandestatsförvaltningens användning av ADB m. m. att lägger tillhandlingarna vad som anförts i proposition 1984/85:225 moment 3, 23. beträffandedatapolitik i övrigt att lägger vadsom anförts i proposition 1984/85:220 moment 2 samt i bilagorna 16 tillpropositionen till handHngarna. Stockholmden På finansutskottets vägnar Närvarande:Arne Gadd (s), (), (), (), LisbetCalner (s), (), (), (),(), (), (), MarianneCarlström (s), Jöm (vpk), () och (). Reservationer FiU 1985/86:5 Rikthnjer för den framtida datapolitiken (mom. 1) RuneRydén, och (alla m) anser att delsden del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med "Datateknikenhar" och på s. 14 slutar med "olika områden" bort ha följandelydelse: Datateknikeneller, i vidare mening informationsteknologin, medför en närmastrevolutionerande förändring av samhället och av förutsättningarna förverksamheter och individer. Den nya tekniken återfinns i nästan varje sektor avsamhällsHvet: inom t. ex. sjukvård, industri, undervisning, trafik, kontor,myndigheter, handel, banker och i hemmen. Enhgt utskottets uppfattningförändrar den nya tekniken inte bara de tekniska förutsättningarna förinformationsöverföring inom och mellan länder, näringsliv, förvaltningar,organisationer och enskilda. De tekniska förändringarna påverkar också vårlivsstil, vårt språk, vår föreställningsvärld, vårt sätt att umgås och ger ossnya kulturmönster. Enutgångspunkt för statens politik i de frågor som berör utnyttjandet av data ochinformationsteknologi är att den inte får leda till centralstyrning och rigidövergripande planering eller ökad kontroll och övervakning av medborgarna.Istället skall de möjligheter till decentralisering, förenklingar ochbesparingar som finns tas till vara. En sådan politik skall inriktas mot attskydda den enskilde mot missbruk och stimulera till en ändamålsenlig användningav datatekniken/informationsteknologin inom samhället i dess helhet men främstinom den offentliga sektorn. Utvecklingen av datatekniken inom den enskildavaru- och tjänstesektorn sker bäst utan statlig inblandning. Staten bör däremotstimulera denna med lämpliga åtgärder och med hjälp av en för ändamåletanpassad organisation av de statliga organ som skall ge denna stimulans.Utskottet motsätter sig bestämt monopoliserade verksamheter i statlig regi ochatt statliga myndigheter i allt större omfattning med datateknikens hjälp antarverksamheter av kommersiellt slag såsom t, ex. försäljning av insamladepersonuppgifter och annan insamlad information. Den lagliga grunden för ettflertal av dessa kan ifrågasättas. Motdenna bakgrund anser utskottet i Ukhet med vad som anförs i motion 3243 attbetydande delar av den datapolitik som framläggs av regeringen inte kangodtas. Det finns betydande brister och underlåtenheter att behandla väsentligaområden. Regeringens förslag till riktlinjer för datapolitiken ger ingakonkreta besked och bygger på ett tänkesätt som knappast kan vara till gagn förutvecklingen och användandet av informationsteknologin i det svenska samhället.Riksdagen bör därför avslå regeringens förslag till riktlinjer för den framtidadatapohtiken. Enpolitik för att på bästa sätt utnyttja den nya informationsteknologin måsteistället bygga pä de riktlinjer som anges i motion 26, Fördet första ställer det ökande användandet av datorer och dataregister krav på ett förstärkt skydd av den enskildes integritet. För det andra måste offentlighetsprincipen hållas levande även i då en stor del avoffentliga uppgifter registreras på data. För det tredje måste sårbarheten i olikaregister och olika system beaktas. För det fjärde måste strävan vara att med största 43 möjliga frihet öppna föratt skall bli ett land som på bästa sätt, inom FiU 1985/86:5 olikasamhällsområden, tar till vara de fördelar och möjhgheter som den nyateknologin ger. anfört bör ges regeringen till känna. Med det anförda avstyrkerutskottet propositionens förslag, delsutskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1.beträffande riktlinjer för den framtida datapolitiken att med bifalltill motionerna 1985/86:26 yrkande 1 och 1984/85:3244 yrkande 1 avslårregeringens förslag i proposition 1984/85:220 moment 1 samt motionerna1984/85:3245 yrkande 1, 1985/86:27 yrkande 3 och 1984/85:949 samt som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Riktlinjer för den framtida datapolitiken (mom. 1) BrittaHammarbacken (c) och () anser att delsden del av utskottets yttrande på s, 14 som börjar med "Som framgått"och slutar med "ohka områden" bort ha följande lydelse: mening är det nödvändigt att man försöker tillämpa en helhetssyn pådatafrågorna, dvs. att i ett sammanhang betrakta tekniken, dess användning ochkonsekvensema av denna användning på människor, organisationer och samhället.Det är viktigt att många parter, gmpper och enskilda ges möjlighet att påverkautvecklingen och användningen av datatekniken, därför bör aktuella problemlösas i samverkan mellan berörda parter, grupper och enskilda. Det är ettgemensamt intresse för samhället, för företag och myndigheter, för fackligaorganisationer och för enskilda människor att en bred utbildning med en fördessa syften lämplig inriktning genomförs. aktuella propositionen accepteras ett "datasamhälle" där framgångenberor på hur vi kan följa den tekniska utvecklingen och omsätta den ikommersiella produkter. uppfattning bör såsom föreslås i motion 3245 fastställaatt datapolitiken skall underordnas de samhälleliga mål som gällt ochden helhetssyn som angetts ovan.