bet · G901LU34 · 1985-12-31 00:00:00 — ganisalionernaägnar sig ål äldres konsumtionsproblem, Husmodersför- LU 1985/86:34 bundet Hemoch samhälle arbetar med frågor som rör hushållens ekonomi.Hushållningssällskapens hemkonsulenter och konsumentgillenas konsu-menlguiderger råd och erbjuder utbildning i kost- och hushållsekonomiska frågor. Inomramen för sin miljö- och resursbevarande målsättning utvecklar Jordens vännerförslag lill individuella konsumtionsmönster. En sektor, inom vilken del finns en starkkonsumentrörelse, är bilsek-lorn, Molororganisationerna, som M och MHF, driversedan länge en bred verksamhet kring bilismens olika konsumentfrågor, t. ex.genom information om olika bilar, testning av nya bilmodeller,konditionstester av äldre bilar vid särskilda teststafioner, olika initiativ iskatte-, pris- och försäkringsfrågor inom bilsekiorn och i väg- ochparkeringsfrågor, m, m. Det anförda visar sålunda att det finns ett stort antalfrivilliga organisationer som var och en inom sitt verksamhetsområde aktivtdriver konsumentfrågor, I propositionen framhålls vikten av etl starktkonsumenlinflytande i samhället. a, måste konsumenternas möjligheter allpåverka produktion och distribution av varor och tjänster förslärkas. Vidareframhålls angelägenheten av en förstärkning av samarbetet mellan deorganisationer som företräder konsumenterna. Kommittén har föreslagit att isådant syfte ett särskilt lill knutet konsumenlforum skullebildas, vari LO, TCO, konsumentkooperationen och andra organisationer skulleingå. Förslaget mötte viss kritik under remissbehandlingen. Under hänvisninglill del konsumentråd kompletterat med etl forum för folkrörelser som KF, LO,TCO, och OK tagit initiativ till och lill atl den avorganisationerna vidtagna åtgärden kompletterar del allmännas insatser på ettvärdefullt sätt finner föredragande slalsrådel det inte påkallat med någotsådant lill anknutet konsumenlforum som kommittén hadeföreslagit, I proposiiionen understryks vidare den myckel vikliga roll som defrivilliga organisationerna kan spela på del lokala planet. De offentligakonsumentorganen föreslås få i uppgift att stödja och stimulera deorganisationer som arbetar för konsumentintressena. tillförssärskilda medel för siöd lill de frivilliga organisationerna att användas, l,ex, i form av stöd till särskilda projekt, stöd lill utbildningsverksamhet m,m. Enligt förslaget till medelsanvisning skall för bl, a, deltaändamål erhålla . Anslaget skall ocksä användas till olika andrautbildningsinsatser vilka utskottet kommer atl redovisa närmare i ett följandeavsnitt. Frågor som berör konsumentinflylandet och de frivilligaorganisationerna tas upp i några motioner, 1 motion 402 (m) framhålls att det är positivt om olikaorganisationer eller företag visar intresse för konsumentfrågor. Del är däremotinte givet atl de i proposiiionen nämnda KF, Lö, TCO, och OK kan ansesföreträda konsumentintressen. Del ter sig vidare enligt motionärernas meningnärmast stötande atl regeringen i en proposition uppmanar etl statligt verk atlge ekonomiska bidrag till organisationer som - med ett undanlag när harstarka bindningar till del socialdemokratiska partiet och ivissa fall t, o, m, ger delta parti ekonomiskt stöd. Motionärerna har i LU1985/86: 34 annat sammanhang betecknat sådana fenomen som"intressekorruption". Motionärerna i motion 405 (fp) behandlar frågor omkonsumentinflytan-del i samband med atl de redovisar sin syn på den lokalakonsumenlpolitiska verksamheten. De framhåller att del enligt folkpartietssynsätt behövs en fri och obunden konsumenlrörelse, 1 motionen pekas på atlSverige i stort sett saknar en frivillig konsumentrörelse. Enligtmotionärernas förmenande borde en sådan konsumentrörelse vara lill gagn föralla konsumenter. Motionärerna anser del därför viktigt att man uppmuntrarlill lokala initiativ för en aktiv och bred konsumenlrörelse som representerarden enskilde konsumenten, I övrigt understryks i motionen att samarbetet med debefintliga frivilliga organisationerna är etl viktigt inslag i den lokalakonsumenlpolitiska verksamheten, Molionärerna framhåller alt studieförbunden,invandrar- och handikapporganisationer, pensionärsorganisationerna.Husmodersförbundet och samhälle m. fl, utgör en viktig informations- ochkunskapskälla för ett aktivt och utvidgat konsumentpoliliskt arbete. Vadmolionärerna anfört bör enligt deras mening ges regeringen till känna (yrkande11 delvis). Utskottet vill för sin del understryka alt konsumenternasinflytande, när del gäller produktion och distribution av varor samlinformation om varor och tjänster, är av utomordentlig betydelse. De frivilligaorganisationerna spelar härvid en viktig roll. Genom de olika organisationernakanaliseras de enskilda konsumenternas engagemang i olika konsumentfrågor ochde ges möjlighet all på ett effektivt säll påverka olika beslutsfattare hosmyndigheter och förelag, Mol bakgrund av det anförda är det självfallet av värde,som framhålls i motion 405, atl ha en "fri och obunden" konsumenlrörelse.Utskottet vill emellertid stryka under att de olika organisationerna somarbetar med konsumentfrågor som regel också är fria och obundna i varje fallfrän statliga och kommunala intressen samt näringslivsintressen. Om motionärernamenar alt med fri och obunden rörelse skall avses en rörelse som är fri frånalla andra intressen än rena konsumentintressen så är del riktigt alt en sådanrörelse i stort sett saknas. Utskottet har för sin del svårt att tro att medden struktur de frivilliga organisationerna har det i skulleväxa fram en rikstäckande konsumentrörelse av den karaktär som finns i en delandra länder, I varje fall får en sådan organisationstillväxt ses på mycketlång sikt. Annorlunda kan emellertid förhållandet bli när det gäller den lokalakonsumentverksamheten. Den ökade satsningen på frivillig konsumentverksamhet somföresprå kas i proposiiionen och som utskottet ställer sig bakom måste därför utgå från den organisationsstruktur som vi har. Utskottet vill peka pä att del i sig ligger ett stort värde i all många olika organisationer och intressen ter engagerar sig i konsumenlpolitiska frågor. Härigenom kan etl brett spektrum av olika frågor och problem bli diskuterade och beaktade. Efter som organisationerna ofta arbetar inom helt olika samhällssektorer får varje organisation en erfarenhet och en inblick i förhållandena på sitt område som en rikstäckande konsumentrörelse skulle ha svårt att få. Utskottet vill också framhålla atl genom del stora antal organisationer som 19 finns ochden bredd de representerar kan kontakt näs med människor som LU 1985/86: 34annars inle är lälla att nä med konsumenlpolitiska aktiviieier. Att det finns ell sä stort antal intressenter som arbetarpå det konsumentpolitiska området medför emellertid också vissa risker. Bl, a,kan en splittring ske när del gäller de övergripande konsumenlpolitiska målenoch det kan vara svårt atl fä till stånd engagemang i samlande lösningar. Medhänsyn härtill finner utskottet, i likhet med föredragande statsrådet, att delinitiativ som tagits lill bildande av etl konsumenlråd komplelleral med forumför folkrörelser är värdefullt. Om delta forum får en bred anslutning fränrörelser som i sin verksamhet ocksä ägnar sig ål konsumentfrågor bör det kunnabli ett organ som kan ge ett samlat uttryck för konsumenternas uppfattningaroch åsikter i centrala och övergripande konsumenipoliliska frågor. Utskottet delar helt den uppfattning som kommit lilluttryck i propositionen och i motion 405, nämligen all de frivilligaorganisalionernas konsumentverksamhet har sin största betydelse pä del lokalaplanet. Genom samarbetet med de frivilliga organisationerna kankonsumentpolitiken ges en viktig lokal förankring. De frivilligaorganisationerna har genom en fri och värderingsinriktad opinionsbildning godamöjligheter all påverka olika beslutsfattare inom den offentliga sektorn ochinom näringslivet. Vidare har organisationerna möjlighet atl ocksä hjälpa ochstödja enskilda konsumenter på ett effektivt sätt. De lokala frivilligaorganisationerna kan också göra betydande insatser när del gäller att följa uppeflerievnaden av riktlinjer och andra centralakonsumentpolitiska beslut. Etl ökat engagemang inom organisationerna på lokalnivå är således en väsentlig förutsättning för att konsumentpolitiken lokaltmen även centralt skall kunna utvecklas på önskvärt säll. Som framgår av vad utskottet anfört i del föregående ärdet inle osannolikt atl del på lokal nivå kan växa fram särskilda frislåendekonsumentgrupper. Utskottet vill hänvisa till att sådana inslag ikonsumentverksamheten redan förekommer. Särskild uppmärksamhet har härvid dens, k, Hultsfredsgruppen fått. Gruppen, som är myckel akliv, har i första handägnat sig åt frågor om matkvalitet men har även lagil upp andra konsumentfrågor.Gruppen har redan fått efterföljare på andra närliggande orter. Enligt vadkonsumentverket har upplyst är gruppens arbete av stort intresse frånkonsumentsynpunkt, och den har fått stort utrymme i lokalpressen. Verket harkontaktats av företrädare för gruppen men har endast kunnat lämna enblygsam hjälp, I huvudsak har den inskränkt sig lill praktiska råd när detgällt bildandet av gruppen och efterföljare på andra orter. Diskussioner harockså förts om medverkan i särskilda projekt. Enligt utskottets mening måste man se positivt påengagemang av den karaktär som Hultsfredsgruppen visat. När i propositionen framhålls att de offentliga konsumentorganen skall stödja och stimulera de organisationer som arbetar för konsumentintressena avses därmed självfallet inte enbart de redan etablerade organisationerna ulan även nya framväxande rörelser. Utskottet förutsätter därför all även sådana rörelser skall kunna fä del av del stöd som tillförs särskilda medel för. Genom vad utskottet nu anfört får de synpunkter som framförs i motion 405 anses ha 20 Något särskilt tillkännagivande till regeringen är där- LU1985/86: 34 för inle erforderligt. När del gäller vad som anförs i molion 402 (m) om altproposiiionen "uppmanar etl statligt verk all ge ekonomiska bidrag lillorganisationer som har starka bindningar till det socialdemokratiskapartiet" har utskottet svårt all förstå hur det som anförs i proposiiionenkan ges en sådan tolkning. Som utskottet framhållit i del föregåendekonstaterar föredragande statsrådet all del konsumentråd kompletterat med etlforum för folkrörelser som bildats av KF m,n, organisationer kompletterar detallmännas insatser på ell värdefullt säll. Detta uttalande har ingen direktkoppling lill vad som längre fram i propositionstexten anförs om atl del är enviktig uppgift för de offentliga organen att stödja och stimulera deorganisationer som verkar för konsumentintressen, Ulskoitel vill ocksåframhålla att del inte någonstans i proposiiionen sägs alt stödet skall lämnasi form av ekonomiska bidrag till organisationernas verksamhet, något som förövrigt med hänsyn lill de relativt blygsamma medel som tillförsinle är möjligt atl göra. Del stöd och den hjälp som med användandetav de härför anslagna medlen kan ge de frivilliga organisationerna är enligtutskottets mening i första hand att ta fram och överlämnainformalionsma-lerial, att ge räd och annan hjälp i olika konsumentfrågor ochalt medverka i olika utbildningsinsatser. Vidare bör kunnastödja särskilda projekt som har konsumentpolilisk betydelse. Stödet tillorganisationerna får avse endast konsumentverksamhet men kan lämnas till såvälstora som små konsumentorganisationer. Som ulskoitel anfört i del föregående bör även rörelseroch organisationer av den typ som Hultsfredsgruppen representerar kunna blidelaktiga av stödåtgärderna. Av motion 402 framgår inte klart vad motionärerna yrkar idenna del. Om molionärerna avser alt några medel för slöd lillfrivilligorganisalio-nerna inte skall tillföras eller allanvisade medel inle skall fä användas i samarbetet med konsumentrådet, kanutskottet med hänsyn till det ovan anförda inle slälla sig bakom motionärernasyrkande, Ulskoitel tillstyrker atl tillförs de under dettaavsnitt i propositionen föreslagna medlen och avstyrker bifall till motion 402i denna del. Under detta avsnitt behandlar ulskotlet avslutningsvis enfråga om särskilt stöd till en frivillig organisationsform, nämligenhushållningssällskapen, 1 flera fristående motioner har begärts att statligtstöd skall utgå till hushållningssällskapens hemkonsulentverksamhei. Motionärerna i motionerna L242 (c), L252 (c), L28I (fp)och 404 beklagar alt hemkonsulenlverksamheten avvecklades den ,Man framhåller att behovet av ökad konsumentrådgivning lett till alt hushållningssällskapenshemkonsulenter fäll en större arbetsbörda särskilt i sådana kommuner somsaknar en lillfredsslällande konsumentrådgivning. I motion L242 pekas pä atl. efter det atlhemkonsulenlverksamheten vid länsstyrelserna upphörde, man har noterat en myckel stark efterfrågan på 2i detjänster som utförs av hemkonsulenterna vid hushållningssällskapen, LU 1985/86:34 Motionärerna framhåller att hushållningssällskapens konsumenipoliliskaverksamhet är beroende av de medel sällskapen själva kan bidra med.Verksamheten har frän all vara en hjälp för medlemmarna utvecklats vidare ochefterfrågas av en bred allmänhet. Motionärerna anser all den resurs somsåledes finns vid hushållningssällskapen är väsentlig och alt del nyttigaarbete sällskapen utför inom det hushällsekonomiska området borde lönas bättrefrån det allmännas sida än vad som varit fallet. Det kan inte vararikligt, framhåller molionärerna, atl de uppgifter som åvilar det allmännaskall utföras av frivilliga organisationer utan ersättning. I motionen yrkasdärför atl , anslås till den verksamhet som hushållningssällskapenbedriver inom hem- och hushållningsområ-del. Medel för denna utgift bör las avkonsumentverkets anslag. Behovet av statligt stöd lill hushållningssällskapenshemkonsulentorganisation understryks också i motion L252 (c). Motionärerna iden motionen anser att ett statligt stöd kan motiveras särskilt av detförhållandet att sällskapens konsulenter med sina specialkunskaper i kosl- ochnäringsfrågor samt hushållsekonomi skulle kunna medverka till en önskvärdbreddning av hela konsumentrådgivningen till gagn för alla konsumenter. Samtidigtskulle de kommunala konsumentvägledarna avlastas en arbetsuppgift som devanligen inte behärskar, I motionen yrkas därför att hos regeringenbegär förslag om slöd för den hemkonsulentverksamhei som bedrivs avhushållningssällskapen. Medel härför bör kunna tas från konsumentverkelsanslag. Motionären i molion L281 (fp) anser atlhushållningssällskapens hemkonsulentverksamhet skulle behöva inriktas mera päde konsumentgrupper som har del största behovet av utbildning och råd. Motionärenyrkar i bl, a, delta syfte att ger regeringen till känna allhushållningssällskapen bör få statsbidrag för sina hemkonsulenter med beloppmotsvarande av lönekostnaden (yrkande 1), Statsbidraget bör kunnafinansieras genom de av lantbruken betalade handelsgödsels- ochväxt-skyddsmedelsavgifterna (yrkande 2), Även i motion 404 (c) berörs hushållningssällskapensverksamhet. Motionären anför all sällskapens konsumenipoliliska verksamhethuvudsakligen inriktats på demonstration, utställnings- ochutbildningsverksamhet inom sällskapens arbetsområde. Den personal som engagerasi verksamheten har en bred konsumenlutbildning och är väl skickad att utföradessa regionall riktade arbetsuppgifter. Företrädare för hushällningssällskapenhar ocksä förklarat sig beredda atl delta i en sådan verksamhet. Samhället börenligt motionärernas mening ta till vara denna kompetens. Det anförda visar,anser motionärerna, tydligt behovet av en regionalt verksam konsumentverksamhetav det slag som hushällningssällskapen bedriver. bör därför uttalabehovet av en regional konsumentverksamhet i enlighet med vad molionärernaanfört samt begära förslag till medelsanvisning för verksamheten (yrkandena 3och 4), Frågan om stöd till hushållningssällskapenshemkonsulentverksamhei behandlades även vid föregående års med anledning av motions yrkanden liknande de nu föreliggande, I sitt av godkända betan- 22 kände LU1984/85:39 anförde utskottet (s, 11) att den verksamhet som LU 1985/86:34hushållningssällskapens hemkonsulenter bedriver är i många hänseendenvärdefull. Särskilt viktiga är de insatser som görs på koslområdel. Enligt vadulskoitel hade inhämtat hade , som också såg mycket positivt pähushållningssällskapens verksamhet, etablerat kontakter med sällskapen för attta reda pä hur verket skulle kunna stödja verksamheten. Det hade därvidframkommit all hushållningssällskapen hade ett stort intresse av att fåinformations- och ulbildningsmalerial. Problemet var att hushällningssällskapeni första hand efterfrågade material om kosl-informalion, något somkonsumentverket då saknade. Man arbetade dock inom verket med all söka få framkursmaterial till skolor när del gäller kostinformalion. Hur problemet medkostnaderna för informationsmaterialet skulle lösas var då inle klart.Utskottet ansåg del angelägel all samarbetet mellan ochhushållningssällskapen kunde fortsätta och breddas. Utskottet förutsatte attkonsumentverket och regeringen i avvaktan på resultaten av konsumenlpolitiskakommitténs arbete log de initiativ som kunde vara erforderliga för att lösa deakuta ekonomiska problem som fanns när det gällde distribution av informations-och ulbildningsmalerial lill hushällningssällskapen. Tanken på ell införandeav etl särskilt statsbidragssystem, vilkel föreslagils i en molion. har vid utskottets hearing i det nuaktuella ärendet framhållit atl hushållningssällskapens hemkonsulenter är ettviktigt komplement till den lokala konsumentverksamheten, när det gällerkostrådgivning och information om livsmedel. Från sida är mandärför angelägen om en omfattande dialog med sällskapen. Sedan föregående århar man sammanställt ett informalionspakel beträffande kostinformation. Även iövrigt sker etl visst överlämnande av informationsmaterial. Sedan sommaren 1985bedrivs en försöksverksamhet med informationsöverlämnande lillhushällningssällskapen. För informalionsmaterialel betalar sällskapen ensymbolisk abonnemangskostnad. Avsikten är all permanenta verksamheten. Femkommuner köper konsumentväglednings-tjänster frän hushållningssällskapen. Utskottet understryker ånyo den vikt som bör fästas vidhushållningssällskapens hemkonsulentverksamhei särskilt när del gällerkostrådgivnings- och livsmedelsområdet. Som framgår av det ovan anförda harsedan utskottet senast behandlade frågan ett nära samarbete etablerats mellankonsumentverket och hushällningssällskapen, och sällskapen erhåller redan stödi form av informationsmaterial lill kraftigt subventionerat pris. Det är enligtutskottets mening viktigt atl detta samarbete fortsätter och om möjligtintensifieras. Därest ytterligare slöd lill sällskapens verksamhet skullebehövas finns möjlighet för att lämna bidrag inom ramen för delallmänna slöd lill frivilligorganisalionerna som utskottet redovisat ochtillstyrkt i det föregående. Däremot anser utskottet inle att del finns skäl attunder anslaget till beräkna medel för stöd tillhushållningssällskapens hemkonsulentverksamhei såsom yrkas i motionerna L242,L252 och 404 eller att bevilja särskilt statsbidrag till sällskapenshemkonsulentverksamhet såsom motionären i molion L281 LU 1985/86:34 yrkar. På anförda skäl avstyrker utskottet bifall till motionernaL242, L252, L281 yrkandena 1 och 2 saml 404 yrkandena 3-4, Företagens ansvar och egenåtgärder En central roll i konsumenlpoliliken spelas av företagenoch deras branschorganisationer. Företagens ansvar för utvecklingen påmarknaden och vad som betecknas företagens egenåtgärder behandlades ingående avriksdagen i samband med alt vissa ändringar i bl, a,marknadsföringslagen beslutades (prop. 1984/85:213, LU 1985/86:10). Somkonsumentpolilisk målsättning angavs att det pä marknaden skulle förekomma ettstort inslag av initiativ frän näringslivets sida när det gäller atl spåra ochlösa konsumenlproblem. Näringslivet borde vidare ta ell betydligt mer aktivtansvar för all gällande regler och överenskommelser följdes och för atl deneliska standarden m,m, pä olika områden höjdes. Sammanfattningsvis konstateradeutskottet i sill belänkande alt näringslivels egenåtgärder borde utgöra engrundval för utvecklingen på marknaden. En sådan i viss män förändradrollfördelning var enligt utskottets mening naturlig med hänsyn tillgrundprincipen om företagens förstahandsansvar för produktutveckling ochmarknadsföring. skulle dock alltjämt ha det övergripandeansvaret för utvecklingen pä området, I den nu aktuella propositionen framhåller föredragandestatsrådet alt den rollfördelning mellan det allmänna och näringslivet somstatsmakterna angett är 1985 skall ligga fast. förutsätter han allegenåtgärderna nu fåren ökad omfattning jämfört med vad som varilfallet. Statsrådet gör denna bedömning i förvissningen om atl näringslivet harbåde kraft och eget intresse av all än mer än la lag i egenåtgärderna, 1propositionen förordas vidare alt egenåtgärderna i vissa delar bör spela endelvis friare roll än . Alternativa lösningar på samma problemkan prövas, och lokala förhållanden kan få genomslag. Ökade egenåtgärder idelvis friare former än är, framhålls det vidare, bl, a,nödvändigt för alt skall avlastas arbete och kunna ägna merresurser åt bl, a, hushållsekonomiska frågor. har vid utskoltels hearing belonai viklenav all sats ningen pä näringslivets egenåtgärder fullföljs och förstärks. Verket har vidare hänvisat till att tre pilotprojekt om egenåtgärder inom näringslivet har påbörjats. Längst har man, såsom också redovisats i propositionen, kommit när det gäller marknadsföring vid telefonförsäljning, dvs. säljning per telefon. har antagit handlingsprogrammet Nöjda kunder vid teledirekthandel, vilket program innehåller bl, a, regler för hur kontakterna med konsumenterna skall tas, hur säljargumenteringen får vara utformad och hur avtal skall ingås. Man undersöker möjligheterna att få de icke föreningsanslulna företagen att godla och följa handlingsprogrammet. När del gäller genom förandet av de övriga projekten som avser marknadsföringen på hemelek- 24 tronikområdelsamt prenumerationserbjudanden inom veckopressen har LU 1985/86:34 manstött pä svårigheter av olika slag. emotserkonsumentverket en rapport från Näringslivels delegation för marknads-rätt(NDM) om hur arbetet med projekten framskridit. Utskottet vill som ett annat exempel på egenåtgärder inomnäringslivet peka pä att handelskamrarna över hela landet inrättat ettsystem med besiktningsmän. Den som har behov att fä en vara besiktigad ochvärderad kan genom atl vända sig lill en av handelskammaren utseddbesiktningsman fä en opartisk och objektiv värdering. Besiktningsmännen harkommit atl utnyttjas särskilt i tvister mellan försäkringsbolag ochkonsumenter. I molion 409 (s) framhålls all det inte går all i allafrågor lita blint pä företagens självsanerande krafter, Molionärerna påpekarall del finns slor skillnad mellan olika branscher och förelag vad gällerlyhördhet för konsumenternas önskemål. Del allmänna mäste sälta gränserspeciellt för mindre seriös information och marknadsföring, I motionenhänvisas lill etl uttalande i propositionen om alt del finns förhållanden pämarknaden som behöver förbättras, bl, a, därför att strukturella förändringarpå marknaden medfört att avståndet ökat i kommunikationerna mellan olika parterpå marknaden. Motionärerna åberopar vidare alt del genom konkurrenslagen gesmöjligheter till långtgående åtgärder mot näringsidkare som agerar på etlfelaktigt sätt i förhällande till andra näringsidkare.