bet · G901FiU11 · 1985-12-31 00:00:00 — om ändring i sekretesslagen (1980:100) m. m. (förs.1985/86:11) Utskottet uttalar i betänkandet attbetalningsbalansstatistiken behöver förbättras. heltäckanderapporteringssystem beträffande betalningarna från utlandet (det s. k. ) kommer att innebära en väsentlig förbättring av statisfiken.Utskottet tillstyrker därför förslag till ändringar avsekretesslagen och valutaförordningen. I en gemensam reservation från företrädarna för moderatasamlingspartiet, och uttalas att förbättringar avbetalningsbalansstatistiken i stället bör ske genom att utveckla . Någon ändring av valutaförordningen bör därför inte göras, anförreservanterna. I förslag 1985/86:11 har fullmäktige i riksbankenhemställt 1. att riksdagenmåtte anta fullmäktiges förslag till lag om ändring i sekretesslagen(1980:100), 2. att riksdagenmåtte ge regeringen till känna att valutaförordningen bör ändras iöverensstämmelse med fullmäktiges förslag till förordning om ändring i valutaförordningen(1959:264). Fullmäktigeslagförslag har följande lydelse: Lag omändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 9 kap. 5 § sekretesslagen (1980:100)' skallha nedan angivna Ivdelse. Sekretess gäller hos i ärenden omtillståndsgivning eller tillsyn enligt valutalagstiftningen för uppgift omenskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att denenskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. ' Omtryckt 1982:1106. Sekretess gäller hos i ärenden omtillståndsgivning eller tillsyn enligt valutalagstiftningen för uppgift omenskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det inte står klart alluppgiften kan röjas utan att den enskilde lider skada eller men. 1 1985/86. Häiielse: S. 2 Tillägg av Denna lag träder i kraft den 1juli 1986. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse FiU 1985/86:11 Sekretess gäller i ärende omstudiestöd för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, omdet kan antas att den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. Såvittgäller annat än studiestöd under sjukdom gäller sekretessen dock inte beslut iärendet. Sekretess gäller, i annat fall än som avses i andrastycket och 8 kap. 6-8 §§, i ärende om utlåning av allmänna medel för uppgiftom enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att denenskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller dock inteansökan eller beslut i ärendet. I fråga omuppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . Förordningom ändring i valutaförordningen (1959:264) Härigenom föreskrivs i fråga omvalutaförordningen (1959:264) att i förordningen skall införas en ny paragraf,15 §, av nedan angivna lydelse. En var, som är bosalt här i riket eller eljest häruppehåller sig, är pliktig all, i den omfattning firmererforderligt, till lämna uppgift angående de betalningar hanverkställer till eller mottager från någon som är bosall i utlandet eller däruppehåller sig. Har någon efter anmaning under-låtil att lämna uppgiftenligt första stycket, äger påföra honom särskild avgift(förseningsavgift). Sådan avgift påförs med för aktiebolag ochhögst för övriga. Påförd förseningsavgift, som inte betalas inomföreskriven tid, får drivas in i den ordning som gäller för indrivningav skatt enligt uppbördslagen (1953:272). Restavgift utgår dock ej. Underlåter någon alltjämt, trots att förseningsavgiftpåförts, alt lämna uppgift enligt första stycket äger föreläggahonom lämpligt vite. 1985/86:226 av m.fl. (fp), vari hemställs 1. att riksdagenavslår fullmäktiges i förslag om ändring i valutaförordningen, 2. att riksdagenuttalar sig för att frågan om en förbättrad betalningsbalansstatistik måstelösas på sätt som redovisats i motionen, 3. att riksdagenuttalar sig för att frågan om omfattningen av valutakon- trollenfår vila i avvaktan på ställningstagande till valutakommit- FiU1985/86:11 tens förslag. 1985/86:227 av m.fl. (m), vari hemställs 1. att riksdagenavslår fullmäktiges hemställan såvitt avser ändringen i valutaförordningen(1959:264), 2. att riksdagensom sin mening ger fullmäktige i till känna vad i motionen anförtsom det nya rapporteringssystemet för betalningar från utlandet. 1985/86:228 av (), vari hemställs att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära att riksbanksfullmäktiges begäran om ändringi valutaförordningen skall avslås (förslag till 1985/86:11). Utskottet har under ärendets beredning hörtstatssekreteraren , . Företagensuppgiftslämnardelegation har uppvaktat utskottet och överlämnat skrivelser medanledning av rapporteringssystem för betalningar från utlandet. Den svenska betalningsbalansstatistiken har varit behäftadmed allvarliga brister under en följd av år. Förbättringar har skett undersenare år beträffande rapporteringen av betalningar till utlandet. Riksbankenhar datoriserat rutinerna och gjort denna rapportering i princip heltäckande.Rapporteringen av betalningarna/ra/z utlandet, framför allt tjänsteexporten, äremellertid alltjämt ofillfredsställande. gäller att varuexportbetalningarär undantagna från rapporteringsskyldighet. Alla övriga betalningar frånutlandet skall rapporteras, men det kan förmodas att undantaget förvaruexporten fört med sig att betalningar avseende tjänster, transfereringaroch kapital rapporteras ofullständigt. Statistiskacentralbyrån (SCB) genomför en gång en urvalsundersökning för attskatta företagens tjänsteexport, den s.k. tjänsteenkäten. En jämförelse mellantjänsteexporten skattad med utgångspunkt i denna enkät å ena sidan ochvalutaanmälningarna till å den andra visar att drygt hälften avföretagens tjänsteexport räknat till såväl antal som värde inte rapporterastill . beräknades tjänsteexporten till 23 miljarderkronor enligt tjänsteenkäten under det att det till rapporteradebeloppet uppgick till . Betalningsbalansstatistiken måstedärför korrigeras på grundval av uppgifter från tjänsteenkäten. För kapitaltransaktionersaknas enkätmaterial som visar bortfallets omfattning och inriktning. Enligt utskottets mening är det angeläget attbetalningsbalansstatistiken förbättras. En god statistik över de löpandetransaktionerna med utlandet är av avgörande betydelse för att kunna bedöma denekonomiska utvecklingen i. . Uppgifter om betalningarnas fördelning påvaror, tjänster och olika kapitaltransaktioner är betydelsefulla föravvägningen mellan finans- och penningpolifiken och för utformningen av penning-och valutapolitiken. Vid störningar i externbalansen är det angeläget att dessasnabbt kan analyseras för attnödvändiga motåtgärder skall kunna vidtas. FiU 1985/86:11 Utskottet vill i detta sammanhang nämna vadvalutakommittén anför i sitt betänkande Översyn av valutaregleringen (SOU1985:52) om behovet av god betalningsbalansstatistik och om förändringar ivalutaregleringen. Det föreligger delade meningar inom valutakommittén omvilken roll valutaregleringen bör ha och i vilken takt liberaliseringar börske i förhållande till en utveckling där balansbristerna reduceras. Kommitténär emellertid enig om att effekterna av förändringar i regleringen, t. ex.liberaliseringsåtgärder, måste kunna följas med hjälp av tillförlitligtstatistiskt underlag. Följaktligen kan, anför kommittén, statistikens kvalitetses som en förutsättning för beslut om avregleringen, i synnerhet på områdensom kan väntas ge upphov till mer betydande valutaströmmar. För att förbättra statistiken står i huvudsak tvåhandlingsalternativ till buds, antingen att utvidga anmälningsplikten tillriksbanken eller att fördjupa enkäterna till företagen. Riksbanksfullmäktigeanger i sitt förslag till 1985/86:11 motiven för att den förstnämndametoden bör användas, dvs. att ett heltäckande rapporteringssystem införsbeträffande betalningarna från utlandet på motsvarande sätt som tidigaregenomförts för betalningarna till utlandet. Valutabankerna skall, enligtriksbanksfullmäktige, rapportera alla slag av betalningar frånutlandet på magnetband till . Härigenom åstadkommes en nödvändigförbättring av betalningsbalansstatistiken. uppnås enligt fullmäktigeden förbättring av valutakontrollen som får anses nödvändig oavsett vilkenstramhet valutaregleringen har. Sammankopplingen av betalningsbalansstatistik-och kontrollintressena görs på ett praktiskt och totalt sett resursbesparandesätt. Riksbanksfullmäktiges rapporteringssystem förutsätteremellertid att sekretesskyddet för lämnade uppgifter förbättras. Fullmäktigeföreslår därför att sekretesslagen ändras. Vidare föreslås attvalutaförordningen ändras så att det klarare framgår att det åligger alla somuppehåller sig i att till , i den omfattning banken finnererforderligt, lämna uppgifter angående de betalningar man gör till eller taremot från någon i utlandet. I de motioner, 226, 227 och 228, som väckts med anledningav förslaget, anförs att betalningsbalansstatistiken bör förbättras, men det börinte ske genom att införa anmälningsplikt av alla betalningar från utlandet. Istället bör man välja att utveckla enkätmetoden. Motionärerna hänvisar till detförslag som och genom Företagensuppgiftslämnardelegation har skisserat tillsammans med (). rapporteringssystem kommer att medföra en kraftig ökning avföretagens arbete och kostnader att lämna uppgifter till riksbanken.Motionärerna anför vidare att de uppgifter som företagen tvingas lämna ärmycket känsliga ur konkurrenssynpunkt. De avser information om kunder ochaffärsförhållanden. Central registrering av dessa uppgifter kan påverka desvenska företagens konkurrenskraft negativt. Enligt motionärerna har inte heller redovisatnågra skäl eller erfarenheter som ger stöd för att införa kontroll avbetalningar från utlandet. Valutaregleringen bör liberaliseras med syfte attavskaffas. Åtgärder för att kontrollera valutaregleringen kommer därför inteatt behövas, anförs det i motionerna. Förslaget om ändring avvalutaförordningen avstyrks därför. Förslaget att stärka sekretesskyddet för uppgifternahos 1985/86:11 tillstyrks däremot i motionerna. Företrädare för , Bankföreningen ochFöretagens uppgiftslämnardelegation har vid en hearing i utskottet anförtkritiska synpunkter på riksbanksfullmäktiges rapporteringssystem, det s. k.BOK . Enligt uppskattningar delegationen gjort kan företagenskostnader för att lämna de begärda uppgifterna till beräknas till450-500 milj. kr. Vad gäller företagens arbete och kostnader för attmedverka i uppgiftsläm-nandet vill utskottet anföra följande. Det finnsanledning att ifrågasätta de uppgifter om kostnader som presenterats avFöretagens uppgiftslämnardelegation. Enligt vad utskottet erfarit baserasdessa på tolkningar av uppgifter från ett tjugotal företag. har somunderlag för sitt beslut låtit ett konsultföretag genomföra en enkät till cirkaett tusen företag för att kartlägga företagens arbete och kostnader för attlämna uppgifter om betalningar från utlandet. har också samrått medFöretagens uppgiftslämnardelegation beträffande utformningen av enkäten. anser av företagen att uppgifterna är lätta att lämna. Pågrundval av enkäten har också tidsåtgången per betalning kunnat skattas förolika typer av företag. Med utgångspunkt i att antalet betalningar överstigande25 . kan uppskattas till cirka en miljon beräknar kostnadernaför företagen till ca 50 milj. kr. Dessa resultat överensstämmer mederfarenheterna från motsvarande system för registreringen av betalningar tillutlandet. Enligt vad utskottet erfarit har beslutsgruppför utveckling av ett heltäckande rapporteringssystem för betalningar frånutlandet (det s. k. BOK Il-systemet) beslutat att uppgift ombetalningsavsändarens namn inte skall rapporteras. Det innebär en avvikelsefrån det ursprungliga systemförslaget. Ändringen innebär en försvagning avrapporteringssystemets valutakontrollfunktion och i viss mån även avstatistikfunktionen men beslutsgruppen har vid fortsatta kontakter med företagfunnit att de praktiska svårigheterna med att lämna denna uppgift ochsekretessriskerna är så väsentliga att fördelarna inte uppväger nackdelarna. Företagens uppgiftslämnardelegation har med anledninghärav uppgivit att företagens arbete med att lämna uppgifterna härigenomförenklas på så sätt att företagen inte behöver förändra sina fakturerings- ochreskontraruti-ner. Detta begränsar företagens kostnader för att klarauppgiftskraven. Delegationen har för sin del - efter de genomfördajusteringarna - inte något att erinra mot de uppgiftskrav som systemet kommeratt innehålla. Det kan antas att företagens kostnader därför kan komma attbegränsas till den av angivna storleksordningen. Genom.justeringenminskar också sårbarhetsriskerna med systemet på ett avgörande sätt enligtdelegationen. Självfallet bör, enligt utskottets mening, strävan i denpraktiska utformningen av rapporteringsrutiner m. m. vara att så långt möjligtunderlätta bankernas och företagens arbete. Sålunda torde uppgiften om betalningsavsändarekunna utgå ur systemet utan att stafistiken försämras nämnvärt. Med en sådanambition från och de berörda företagens sida torde kostnaderna förföretagen kunna stanna vid en acceptabel nivå. Det råder stor enighet orri attbetalningsbalansstatistiken bör förbättras. FiU 1985/86:11 Från penning-och valutapolitisk synpunkt inkl. för att följa valutaregleringens effekter är det viktigt att snabbt kunna analysera olika typer av transaktioner ikapitalbalansen och bytesbalansen. Kraven på statistiken kan sammanfattas på följande sätt.För att få snabb information bör rapporteringen ske . Man bör mätabetalningsströmmarna. Att kunna följa betalningsflödena är ett värde i sigeftersom de i den kortsiktiga jämförelsen kan avvika kraftigt från varuströmmaroch tjänsteprestationer. Samma kvalitet och samma mätmetoder bör eftersträvasoch tillämpas för såväl betalningar från utlandet som betalningar till utlandet.Statistiken bör vidare ge information om betalningarnas fördelning på länderoch valutaslag. Dessa krav på statistiken, främst vad det gäller en snabbrapportering, leder utskottet till slutsatsen att den av riksbanksfullmäktigeförordade metoden bör väljas. Den alternativa metoden, enkäter från SCB, kaninte uppfylla samma krav på snabbhet och information om betalningsflödena.Önskemålet att fördela betalningarna mellan olika länder och valutor kan hellerinte tillgodoses genom enkäter. Det kan nämnas att man i de nordiska länderna liksom i t.ex. och valt att hämta information om tjänstedelen avbytesbalansen från betalningsuppgifter. Ett sådant rapporteringssystem haransetts mofiverat oavsett intresset från valutakontrollsynpunkt. Det kan ocksåkonstateras att trots att man i samtliga länder använder tulluppgifter förutrikeshandeln, insamlar man också betalningsuppgifter om varuhandeln för attkunna följa varuhandelns betalningsflöden. Riksbanksfullmäkfiges heltäckande rapporteringssystem avbetalningarna skapar förutsättningar att löpande bevaka och analyseravalutaströmmarna med bättre precision. Det har särskild betydelse förvalutaregleringen eftersom det ger möjligheter att bedöma effekterna avutfärdade bestämmelser. Därigenom kan regleringen ges en flexibel utformningoch anpassas till den ekonomiska utvecklingen. En förbättrad statistik ärdärför, som utskottet ser det, en förutsättning för liberaliseringar avvalutaregleringens tillämpning. Behovet av valutakontroll kan variera övertiden men så länge någon form av förbud upprätthålls är det ett krav attriksbanken måste ha möjlighet att kontrollera att förbuden inte överträds. Detär därför angeläget att, som riksbanksfullmäktige uttrycker det, återupprättamöjligheterna till kontroll över betalningarna från utlandet. Utskottet ser detdärför i likhet med riksbanksfullmäktige som en fördel attbetalningsbalansstatisfik- och kontrollintressena kan kopplas samman på ettpraktiskt och totalt sett resursbesparande sätt. Utskottet har inte något atterinra mot att fullmäktiges rapporteringssystem av betalningar från utlandetgenomförs. Utskottet anser mot bakgrund härav att som sin mening börge regeringen till känna att valutaförordningen bör ändras i överensstämmelserhed riksbanksfullmäktiges förslag. Utskottet avstyrker med det anfördamotionerna 226, 227 och 228. Förslaget om ändring i sekretesslagen (1980:100)föranleder inte någon erinran från utskottets sida. Hemställan FiU 1985/86:11 1. beträffandeändring i valutaförordningen att med avslag på motionerna1985/86:226, 1985/86:227 och 1985/86:228 som sin mening ger regeringen tillkänna att valutaförordningen bör ändras i överensstämmelse med i fullmäktiges iriksbanken förslag (1985/ 86:11) framlagt förslag till förordning om ändring ivalutaförordningen (1979:264), 2. beträffandeändring i sekretesslagen att antar i fullmäktiges i riksbankenförslag (1985/86:11) framlagt förslag till lag om ändring i sekretesslagen(1980:100). Närvarande: (), (), RolandSundgren (s), (), . Åsling (c), (), LarsDe (), (), i (s), BrittaHammarbacken (c), i (vpk), (),(), () och (). (), . Åsling (c), (),(), (), () och MargitGennser (m) anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjar med"Företrädare för" och på s. 6 slutar med "och 228" bort haföljande lydelse: Enligt utskottets uppfattning är det mycket angeläget attbetalningsbalansstatistiken förbättras. Det är dock angeläget att det görs påett sätt som inte ytterligare försvårar arbetet och ökar kostnaderna för desvenska företagen. Utskottet delar därför uppfattningen som framförs imotionerna att man i stället för den av valda metoden bör väljaenkätmetoden. Genom att utvidga SCB:s tjänsteenkäter och göra dem kvartalsviskan den nödvändiga förbättringen av betalningsbalansstatistiken komma tillstånd. De av föreslagna lättnaderna iföretagens uppgifts-lämnande är i och för sig betydelsefulla. De innebärframför allt att valutakontrollaspekten tonas ned och att man avstår från attcentralt registrera uppgifter som företagen upplever som känsliga urkonkurrenssynpunkt. Det förefaller emellertid onödigt att för statistikbehovkräva generell anmälningsplikt för alla betalningar. Som utskottet ser detfinns det inte skäl att avkontrollskäl bygga upp ett nytt rapporteringssystem. Strävan bör vara FiU1985/86:11 att avskaffa valutaregleringen och underlättakapitalrörelserna. Det finns därför inte någon anledning att genomföra de förändringari valutaförordningen som föreslår. Vad utskottet anfört medanledning av heltäckande rapporteringssystem av betalningar frånutlandet bör som sin mening ge regeringen och riksbanksfullmäktigetill känna. dels utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande ändring i valutaförordningen a) att riksdagenmed bifall till motionerna 1985/86:226 yrkande 1, 1985/86:227 yrkande 1 och1985/86:228 som sin mening ger regeringen till känna att i fullmäktiges iriksbanken förslag (1985/86:11) framlagt förslag till förordning om ändring ivalutaförordningen (1979:264) bör avslås, b) att riksdagenmed bifall till motionerna 1985/86:226 yrkande 2 och 1985/86:227 yrkande 2 somsin mening ger fullmäktige i till känna vad utskottet anfört om enförbättrad betalningsbalansstatistik, c) att riksdagenmed bifall till motion 1985/86:226 yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna att frågan om omfattningen av valutakontrollen bör vila i avvaktan påriksdagens ställningstagande till valutakommitténs förslag.