bet · G901FiU10 · 1985-12-31 00:00:00 — - Enjordbrukspolifik fastläggs som bevarar och utvecklar jord- och skogsbruk ihela landet. - Spridning av nyteknik, teknisk utbildning och forskning sfimuleras. -Nödvändiga besparingar ochrationaliseringar i den offentliga sektorn FiU 1985/86:10 utformas så att defrämjar decentralisering av arbetstillfällen, makt, bebyggelse etc. anfört med anledning av motion Fi217 (c) om regional balans börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. dels utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande regional balanssom övergripande mål för den ekonomiska politiken attriksdagen med bifall till motion 1985/86:Fi217 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Regional balans som övergripande mål för den ekonomiska politiken (), (), (), FilipFridolfsson (m) och () anser att den del av utskottets yttrandesom på s. 33 börjar med "I motion" och på s. 34 slutar med"yrkande 3" bort ha följande lydelse: I motion Fi217 (c) krävs även att regional balans skallvara ett av de övergripande målen för den ekonomiska politiken. Utskottet harredan i det föregående betonat det angelägna i en regionalt balanseradutveckling inom landet. Målet bör vara en decentraliserad samhällsstruktur, därdet råder balans såväl mellan som inom olika regioner. Utskottet anser intenågot särskilt fillkännagivande på denna punkt erforderligt och avstyrkerdärför motion Fi217 yrkande 3. (), (), . Åsling (c),(), (), () och () anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 36 börjarmed "I flera" och på s. 37 slutar med "berörd del" bort haföljande lydelse: I flera motioner- Fi213 (m), Fi602 (fp) och Fi605 av KjellA. och () - anförs att valutaregleringen böravvecklas. Utskottet vill med anledning härav anföra följande.Valutakommittén avslutade sitt arbete arbete.Kommitténs förslag Översyn av valutaregleringen (SOU 1985:52) innehållerbegränsade förslag till liberaliseringar och vissa förslag till skärpningar iförhållande till dagens praxis. Frågan om att genomföra mer långtgående förslagtill liberaliseringar skjuts i avvaktan på förbättringar iSveriges ekonomi. Enligt utskottets mening finns starka skäl för enavveckling av valutaregleringen. är ett land med stort internafionellt beroende ochomfattande utrikeshandel. Med denna handel följer en omfattande handelskreditgiv- 81 ning.Vidare har de internationella koncernerna vuxit i betydelse och därmed FiU1985/86:10 deras internationella finansförvaltning. Detta har medfört attvalutaregleringen har minskat i effektivitet. Det är inte längre möjligt attföra en valutapolitik som markant avviker från vad som gäller i omvärlden. Destora möjligheterna till privata kapitalrörelser gör att den svenska räntenivånbestäms av räntenivån utomlands. är det uppenbart att valutaregleringenförhindrar vissa typer av kapitaltransaktioner. Den reducerar både svenskaplaceringar i utlandet och utländska placeringar i . Det innebär att desvenska företagens handlingsfrihet och konkurrensförmåga begränsas. mening bör möjligt ansluta sig till den utvecklingmot friare kapitalrörelser över gränserna som pågår inom OECD-området. Sverigehör till de länder inom OECD-området som har flest restriktioner för sinakapitaltransaktioner. De länder som genomfört omfattande liberaliseringar påvalutaområdet har uppnått flera positiva effekter. I t.ex. ledde liberaliseringen av utlänningars möjligheter att köpastatsobligationer till att räntenivån sjönk. Det finns således som utskottet anser flera goda skäl förvarför valutaregleringen bör avvecklas. Avvecklingen bör vara fullständig ochdefinitiv men kan genomföras stegvis. En avveckling är av särskilt storbetydelse för samarbetet inom och för de svenska företagens möjligheteratt använda som en hemmamarknad. Utskottet anser att regeringen efter avslutadremissbehandling av valutakommitténs betänkande bör lägga fram förslagom att avskaffa valutaregleringen. I avvaktan på detta förslag bör riksbankenvidta de lättnader i valutapolitiken som är möjliga att genomföra med nuvarandelagstiftning. Sålunda bör lättnader genomföras i kraven på utlandsfinansieringvid svenska företags direktinvesteringar utomlands och i villkoren för att taupp utlandslån. Vidare bör möjligheter öppnas för utlänningar att köpa svenskastatspapper. Vad utskottet anfört med anledning av motionerna Fi213yrkande 4 i denna del, Fi602 och Fi605 bör som sin mening gefullmäktige i till känna. dels utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffande valutapolitiken attriksdagen med anledning av motionerna 1985/86:Fi213 yrkande 4 i denna del,1985/86:Fi602 och 1985/86:Fi605 yrkande I som sin mening ger fullmäktige iriksbanken till känna vad utskottet anfört, (), (), (), FilipFridolfsson (m) och () anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 37 börjarmed "I motionerna" och på s. 38 slutar med "till känna"bort ha följande lydelse: Som utskottet anfört har under år 1985avskaffat flera reglering- " Särskilt betydelsefulla var förändringarna beträffande villkoren för FiU1985/86:10 bankernas utlåning. Införandet av en räntetrappa för bankernasutlåning i bidrog också till att kreditmarknaden i fortsättningenmera kan styras av marknadsmekanismer i stället för med kvantitativaregleringar. Strävan bör fortsatt vara att hålla tillbakapenningmängdens ökning. Avregleringen av kreditmarknaden kommer emellertid attavslöja svagheterna i använda mått för penningmängden. Den mycketlåga ökning som registrerats har varit missvisande bl. a.därför att siatsskuldväxlar och allemanssparande inte har beaktats. För attförebygga missförstånd, när nu siffrorna för penningmängden kan väntas stiga ien takt som är överdriven, bör bedriva ett utvecklingsarbete för attfå fram bättre indikatorer än de nuvarande. Statens upplåning inom bör, som utskottet anfört,i största möjliga utsträckning förläggas utanför bankväsendet. Det lågahushållssparandet är härvidlag ett problem. Det offentliga sparandeunderskottetväntas bestå. Och näringslivets sparmöjligheter avtar när vinstkonjunkturenmattas. Hushållssparandets omfattning är naturligtvis beroende av den allmännaekonomiska politiken, särskilt skattepolitiken. Därutöver krävs särskildastimulanser för hushållssparandet. Ett kvardröjande regleringsinslag i kreditpolitiken ärplaceringsplikten för försäkringsbolag och AP-fonden. Detta berörs i motionernaFi213 (m) och Fi207 av (). I dessa yrkas att den prioriteradelångivningen bör upphöra och att placeringsplikt inte bör utnyttjas somkreditpolitiskt instrument. I motion Fi207 påtalas särskilt placeringspliktensnegativa konsekvenser för livförsäkrings- och pensionssparandet. Enligt utskottets mening är denna form av extrabeskattning både snedvridande och kortsynt. För AP-fondens del medför den lägrekapitalför-räntning som följer av placeringsplikten att ATP-avgiften behöverhöjas i motsvarande mån. För försäkringsbolagen och försäkringsspararna medförplaceringsplikten att avkastningen blir väsentligt lägre än vad den annarsskulle vara. Enligt utskottets mening bör således placeringsplikt inteutnyttjas som kreditpolitiskt instrument. Inte heller bör ytterligare emissionerav statsobligafioner till konstlat låg ränta genomföras. Vad utskottet anfört om kreditpolitiken ochplaceringsplikten med anledning av motionerna Fi207 och Fi213 yrkande 4 iberörd del bör som sin mening ge fullmäktige i till känna. dels utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5. beträffande kreditpolitiken ochplaceringsplikten att med anledning av motionerna 1985/86:Fi207 och1985/ 86:Fi213 yrkande 4 i denna del som sin mening ger fullmäkfige iriksbanken fill känna vad utskottet anfört, () och () anser att dels dendel av utskottets yttrande på s. 38 som börjar med "Utskottet är" 83 och slutarmed "och Fi732" bort ha följande lydelse: I motionFi711 av () föreslås att små vatten- och vindkraftverk FiU1985/86:10 skallkunna utnyttja prioriterade hypotekslån. I motionerna FillO av Bjelle(fp) och Fi732 (c) tas jordbrukets kapitalkostnader upp. kostnaderhar stigit dramatiskt . räntelägethar drabbat jordbruksnäringen mycket hårt, eftersom man måste görastora, långsiktiga investeringar i mark och byggnader. anges atten utökad prioriterad långivning till jordbruket skulle möjliggöra lösningarför de mest utsatta jordbrukarna. De kapitalkostnadsproblem som tas upp i motionerna har singrund i det höga ränteläge som vi har i . Föratt kunna sänka räntenivån krävs att en ekonomisk politik förs, som leder tillminskat budgetunderskott och sänkt inflationstakt. På kort sikt är detemellertid angeläget att åtgärder vidtas som underlättar för de hårdastdrabbade jordbrukarna. Det är därför angeläget att hypotekslåneinstitutet kanfungera väl och i tillräcklig utsträckning kan ställa lån till rimliga villkortill näringens förfogande. Vad utskottet anfört med anledning av motionerna Fi710 ochFi732 om jordbrukets kapitalkostnadsproblem och om att utnyttja prioriteradehypotekslån bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottet anser det emellertid inte motiverat att utvidgaden prioriterade långivningen till att omfatta finansieringen av investeringari små vatten- och vindkraftverk. Utskottet avstyrker därför motion Fi711. dels utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse: 6. beträffande vidgad prioriteradlångivning att med avslag på motion 1985/86:Fi711 samt med bifalltill motion 1985/86:Fi732 och med anledning av motion 1985/86:Fi710 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, , och (alla m)anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 38 börjarmed "Bilkreditförordningen återinfördes" och på s. 39 slutar med"avstyrks därför" bort ha följande lydelse: Regeringen har bemyndigats av att utfärdaföreskrifter om betalningsvillkor vid yrkesmässig försäljning av bilar(Bilkreditförordningen). beslutade regeringen att utfärdasådana föreskrifter. Kontantinsatsen vidbilköp angavs till och amorteringstiden . Samtidigtskärptes reglerna för vissa kontokrediter. Reglerna avsågs gälla t. o. m.utgången av . Enligt utskottets mening är denna typ av selektivaregleringar onödiga. Det finns som utskottet ser det inte några godtagbara skälför att reglera bilköpen i särskild ordning. Det försvårar företagens ochhushållens planering samt ger snedvridande effekter. Några särskildaregleringar för andra I enlighet med strävandena att avreglera FiU 1985/86:10 kreditmarknadenbör denna typ av specialbestämmelser avvecklas. extraordinärasituationer då tillfälligtvis kreditpolitiska åtgärder kan behöva vidtasfinns de kreditpolitiska medel som anges i lagen om kreditpolitiska Någon specialreglering av typ bilkreditförordningen anser inte Utskottet anser därför i enlighet med vad som anförs i motionFi203 att bilkreditförordningen bör avskaffas. dels utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse: 7. beträffande bilkrediter attriksdagen med bifall till motion 1985/86:Fi203 antar följande Lag omupphävande av lagen (1975:90) med bemyndigande att meddela föreskrifter ombetalningsvillkor vid yrkesmässig försäljning av bilar Härigenom föreskrivs att lagen (1975:90) med bemyndigandeatt meddela föreskrifter om betalningsvillkor vid yrkesmässig försäljning avbilar skall upphöra att gälla fr. o. m. . i (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 39 som börjarmed "I mofion Fi218" och slutar med "motion Fi218" bort haföljande lydelse: kommunisterna förordar i motion Fi218 ensänkning av räntan. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärnödvändigt att en lågräntepolitik förs. En lägre ränta vid placeringar i olikavärdepapper ger större anledning att investera i produktiva verksamheter. Dettahar naturligtvis positiva effekter på samhällsekonomin i stort, speciellt somdet finns ett överskott av kapital i landet och några upplåningssvårigheter föratt t. ex. finansiera budgetunderskottet inte kan bedömas vara för handen. Därtill kommer att en ytterligare diskontosänkning fåreffekter för offentliga sektorns utgifter. För svenska statens del beräknades iFiU 1984/85:36 att en diskontosänkning skulle minska statens utgifterför lån med ca 1 600 milj. kr. Den genomförda diskontosänkningen geralltså motsvarande förbättring av budgetsaldot. Om en fortsättning följer medytterligare sänkt ränta innebär detta motsvarande ytterligare förbättringarför budgetsaldot. Utskottet vill för sin del föreslå att betonarnödvändigheten av att en ytterligare sänkning av diskontot genomförs . dels utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse: 8. beträffande sänkning av räntan attriksdagen med bifall fill motion 1985/86:Fi218 yrkande 9 som sin mening gerfullmäkfige i fill känna vad utskottet anfört. 10.Löntagarfonder FiU 1985/86:10 (), (), . Åsling (c),(), (), () och () anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 39 börjarmed "Utskottet vill" och på s. 40 slutar med "yrkande 2"bort ha följande lydelse: Löntagarfonderna infördes efter enhård politisk debatt och mot folkmajoritetens vilja. Många olika argument för kollekfiva löntagarfonder haranförts . Det uppgivna syftet med fonderna har skiftat snabbt.Motiv som anförts har bl. a. varit: förbättrad riskkapitalförsörjning, stöd förden solidariska lönepolitiken och dämpad lönekostnadsutveckling, jämnareförmögenhetsfördelning, tryggare pensioner samt stärkt löntagarinflytande. Utskottet instämmer i den beskrivning som ges i dengemensamma partimotionen 1985/86:Fi201 (m, fp, c) av hur alla dessa motiv viden närmare granskning har visat sig ohållbara. Utskottet ställer sig bakom den modell för avveckling avde kollektiva löntagarfonderna som redovisas i den gemensamma partimotionenFi201 (m, fp, c). För det första avvecklas då det hot mot marknadsekonomin somfonderna utgör. För det andra skapas ett kraftigt breddat individuelltmedägande i näringslivet vilket innebär en förstärkning av marknadsekonominsmöjlighet att fungera. Denna avveckling skall vara definitiv. Avvecklingenmåste göras under beaktande av vissa restriktioner: Den skallstärka möjligheterna att uppnå centrala mål för den svenska ekonomin genom attstimulera ett brett individuellt sparande. Den får inteutsätta aktiebörsen för kraftig press på kurserna. Den valda metoden beaktar dessa restriktioner. Utskottetvill i huvuddrag redovisa hur avvecklingen bör göras. Det första steget i avvecklingen är att fondskatternaupphävs och att fondbyråkratin i form av styrelser och kanslier befrias frånsina arbetsuppgifter. Detta bör ske . Finansieringenav de kollektiva löntagarfonderna sker genom tre skatter: a) den tillfälligavinstskatten avseende 1983 b) den permanentavinstskatten fr. o.m. c) endel av tilläggspensionsavgiften (ATP-avgiften) Löntagarfondsskatterna kan för tillsammans beräk nas uppgå till de belopp som anges i tabell a. Tabell a.Skatteinbetalningar avseende löntagarfondsmedel (Milj.kr.) Period (halvår) 84 r 84 II 85 I 85 II ' Observera att löntagarfonderna hösten1985 kunde disponera av det av preliminärtberäknade beloppet avseende . Resterande kan fondernadisponera enligt nuvarande bestämmelser. Den tillfälliga vinstskatten avsågendast 1983. Därför behövs inget särskilt beslut för att avskaffa den. Den permanenta vinstskatten bör avskaffas retroakfivt genom beslut i . Vinstskatten för år 1985inbetalas av företagen samt . En pålaga på1,5-2,lyfts därigenom bort från näringslivet. Den särskilda'löneskatten på böravskaffas per . Fondstyrelserna skall upplösas och de anställda sägas upp.I och med att verksamheten upphör utgör detta saklig grund föruppsägning. Förhandling enligt MBL paragraf 11 kan eventuellt komma i fråga.Varsel bör lämnas fill länsarbetsnämnden i förväg. Det finns tre huvudalternativ för hur avvecklingen kan skeav de tillgångar som fonderna kan disponera vid avvecklingsdatum, a) återbetalningtill inbetalarna b) kvarstannande iATP-systemet, vilket kan kombineras med en utförsäljning av aktierna c) sparstimulanstill medborgarna Den lösning utskottet förordar innehåller inslag från allatre modellerna. Vinstskatten tas inte ut. Någon vinstskatt kommer självfallet inte att uttaxeras. Utskottet konstaterar att vinstskatten leder fill mångaorimligheter. Genom avvecklingen begränsas dessa till att avse (eller motsvarande verksamhetsår). till följd av orimligheter i vinstskattenskonstruktion komma i stora svårigheter får särskilda åtgärder övervägas. Förstärkningav ATP-systemet FiU 1985/86:10 Löntagarfondernas betydelse för pensionssystemet harstarkt överdrivits av deras förespråkare. Det finns därför anledning påminna omvad den för pensionssystemet närmast ansvariga myndigheten,(), sagt i denna fråga. Verket påpekade i sitt remissyttrande att fonderna inte äravsedda att utgöra buffertkapital på samma sätt som de medel som förvaltas avde tre första AP-fondstyrelserna. "En beskrivning av löntagarfonderna somen del av ATP-systemet tar alltså sikte enbart på dispositionen avlöntagarfondernas avkastning." Vidare redovisades löntagarfondernasbidrag till pensionsutbetalningarna. ATP-pensioner priser samt löntagarfondernastillskott i procent av pensionsbeloppen Är ATP-pensioner, Löntagarfondernas Källa: RFV:s remissyttrande över fondgruppens promemoriaoch placeringsutredningens betänkande. RFV säger vidare: "Som synesär löntagarfondernas tillskott till försäkringens finansiering från börjanmarginell och blir dessutom relafivt sett allt mindre på ." Som redovisas i det följande anser utskottet attlöntagarfondernas tillgångar skall användas för att stimulera det frivilligaindividuella sparandet i den svenska ekonomin. Utskottet räknar med att detkommer att medverka fill en kraftig breddning av enskilda människorsriskvilliga sparande. Ett antal människor kommer emellertid sannolikt att väljaatt inte delta i det föreslagna sparandet. Utskottet föreslår att de medel somdå ej kommer att tas i anspråk för sparpremier tillförs AP-fonden. Det kankomma att handla om medel i storleksordningen . Om det skulle visa sig att förslaget till sparstimulansermöter ett så starkt gensvar att praktiskt taget alla medel åtgår försparpremier är utskottet berett att föreslå att AP-fonden kompenseras på annatsätt för det i och för sig blygsamma medelstillskott som de kollektivalöntagarfonderna skulle ha givit vid en beräknad inleverans om . Avvecklingen av fondsystemet med dess pålagor ochbyråkrati kommer att vitalisera näringslivet. Ett starkt och vitalt näringslivär den absolut viktigaste garantin för framtida pensioner. Utskottet anser att de mål som satts upp förfondavvecklingen bäst uppfylls om löntagarfondsmedlen utnyttjas försparstimulans. Härigenom förstärks det enskilda sparandet, löntagarfondernaavvecklas definitivt och man undviker den påverkan på aktiekurserna som enutförsäljning av aktier skulle kunna ge. Sparstimulansen bör riktas filldeltagarna i allemanssparandet. De tillgångar som står till förfogande uppgår enligt vadsom sagts till . För alla som är berätUgadeatt delta i allemanssparandetframräknas en andel i fondtillgångarna. Storleken på FiU 1985/86:10 varje andelkommer således att bestämmas genom att det belopp som finns disponibeltdivideras med det antal individer som är berätfigade att delta iallemanssparandet. Uppskattningsvis uppgår detta antal till drygt 6,5 miljonerpersoner. Andelarnas värde skulle således motsvara knappt ca . Andelentillförs spararens allemans/onrfkonto. För att få fondandelen överförd till det egna kontot anserutskottet att en viss sparprestation bör göras. På konto inom allemanssparandetskall ett regelbundet sparande ske , 1987 och . Detta skall sammantaget uppgå till . och varafördelat på minst tolv månadsinsättningar samt innebära att kontobehållningenvid utgången av (exkl. värdestegring och avkastning) ökat medminst . Det är angeläget att aktieägandet ges en så vid spridningsom möjligt. Det är också angeläget att särskilt sfimulerariskkapitalbildningen. Detta talar enligt utskottet för att enbart sparandet påallemansfondkonto berättigar till sparpremien. Förslaget innebär att löntagarfondernas tillgångar skallskiftas vid utgången av 1987. Fram till dess måste en interimistisk förvaltningske. Utskottet anser att denna bör handhas av en särskild avvecklingsnämnd. Småföretagsfonden kan ej avvecklas på samma sätt som defem löntagarfonderna. Utskottet föreslår därför att den särskilda styrelsenför småföretagsfonden avskaffas och att tillgångarna förs fillInvesteringsbanken. Engagemangen kan då successivt avvecklas eller bibehållasinom ramen för Investeringsbankens ordinarie verksamhet. Sammanfattningsvis innebär utskottets ställningstagandeför inbetalarna/ företagen att vinstskatt aldrig kommer att utgå.Vinstskatten begränsas därmed till att gälla 1984. Fr. o. m. andra halvåret1986 uttas ej heller den särskilda löneskatten på . För det egentliga ATP-systemet innebär förslaget att enhämsko på näringslivets expansionskraft, den egentliga garantin för framtidapensioner, tas bort. Därutöver kommer en direkt inbetalning att ske genom attde som sparpremie ej utnyttjade medlen kommer att tillföras ATP-systemet. Vidare omvandlas fondernas fillgångar från kollektivt tillindividuellt ägande. Fondtillgångarna används för stimulans fill individuelltriskvilligt sparande. Härigenom tas ett viktigt steg i riktning mot stimulansav individuella initiativ och individuell kapitalbildning. I motion Fi215 yrkande 2 föreslås att de medel som skallavsättas till fonderna fr. o. m. /87 tillförs statsbudgeten. I motion Fi205 yrkande 2 krävs att fondernas medel skall överföras fill AP-fonderna. Som framgått av vad utskottet anfört bör avvecklingen av löntagarfonderna ske , varvid fondernas tillgångar i första hand skall utnyttjas för 89 sparstimulansoch tillföras allemanssparandet. Utskottet avstyrker sålunda FiU 1985/86:10här aktuella motionsyrkanden. dels utskottets hemställan under 9 bort ha följandelydelse: 9. beträffande löntagarfonder a) att riksdagenmed avslag på motion 1985/86:Fi205 yrkande 2 och 1985/86:Fi215 yrkande 2 ochmed bifall till mofionerna 1985/86:Fi201 yrkandena 1 och 2, 1985/86:Fi205yrkande 1, 1985/86:Fi208, 1985/ 86:Fi210, 1985/86:Fi212 och 1985/86:Fi215yrkande 1 som sin mening uttalar att löntagarfonderna snabbt skall avvecklas, b) att riksdagenmed bifall till motion 1985/86:Fi201 yrkande 3 beslutar att en av de kollektiva löntagarfondernas tillgångarinrättas i enlighet med vad utskottet anfört, c) attriksdagen med bifall till rnotion 1985/86:Fi201 yrkande 4 hos regeringen begärförslag till sådana stimulansåtgärder för enskilt aktiesparande som utskottetangivit, , och (alla m)anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 41 börjarmed "Utskottet hade" och på s. 42 slutar med "därförmotionen" bort ha följande lydelse: Förnyelsefonderna tvingar företagen att sätta av ca 8miljarder kronor på räntelöst konto i . Dessa vinstmedel hade, om deinte låsts i förnyelsefonder, kunnat utnyttjas i företagen för såväl utbildningoch forskning som andra investeringar av betydelse för företagens fortlevnad. Förnyelsefonderna bör ges en inriktning så att de storabelopp som där finns kan inordnas i de enskilda företagens långsiktigauppläggning av forsknings- och utvecklingsprogram. Fackets vetorätt böravskaffas. Den femårsperiod efter vilken ej utnyttjade medel kan återgå tillföretagen bör förkortas till . Särskilda skatteavdrag för forskning måsteåterinföras. Medlen i de nu införda förnyelsefonderna bör emellertid kunna utnyttjas för samma syften som de tidigareFoU-avdragen avsåg. Mot denna bakgrund tillstyrks mofion Fi206 (m) yrkande 2. Motion Fi222 kan uppfattas som ett godtagande av systemetmed förnyelsefonder, varför den avstyrks. I motion Fi214 (vpk) föreslås att de av företagen avsattafondmedlen konfiskeras och används för bl. a. generella utbildningsinsatser. Ensådan politik kan utskottet inte godta. Motion Fi 214 (vpk) avstyrks. dels utskottets hemställan under 10 a) bort ha följandelydelse: 10. beträffande förnyelsefonder a) att med bifall motion 1985/86:Fi206yrkande 2 hos regeringen begär förslag till förändringar i reglerna för de s.k.förnyelsefonderna i enlighet med vad utskottet anfört.