bet · G901SoU29 · 1985-12-31 00:00:00 — Detta förslag togs som ovan nämnts inte upp iproposifion 1978/79:12 angående underhåll till barn och frånskilda m. m. yttrande (1978/79:2 y s. 10) till lagutskottet i samband medriksdagens behandling av proposition 1978/79:12 skulle åtskilliga fördelar ståatt vinna om prövningen av skyldigheten att betala tillbaka bidragsförskottfrigjordes från de civilrättsliga avgörandena om underhållsbidrag. Utskottetanförde därvid följande (s. 10): Ensådan ordning skulle ge möjligheter att fortlöpande anpassaåterkraven efter ändringarna i den underhållsskyldiges inkomster och andraekonomiska förhållanden. Vidare skulle antalet jämkningsprocesser kunnanedbringas, vilket skulle vara till fördel inte bara för samhället utan även ihög grad för partema i de enskilda fallen. Många remissinstanser har ocksåuttalat sig positivt om de sakkunnigas förslag. I likhet med departementschefenanser emellertid utskottet att tiden ännu inte är mogen för genomförandet avett sådant system som familjelagssakkunniga förordat. Inte heller kan förslagetutan ytterligare överväganden läggas fill grund för lagstiftning. Socialutskottetpekade också på (s. 11-12) att det råder ett nära samband mellan fastställdunderhållsskyldighet och skyldigheten att återbetala förskotteratunderhållsbidrag inom bidragsförskottssystemet. Så länge detta samband bestårmåste betalningsförmågan bedömas enligt i princip samma normer i de bådafallen. En annan ordning skulle enligt utskottet säkerligen upplevasnegativt av dem som fullgör sin underhållsskyldighet genom att utge fastställtunderhållsbidrag och kunna medföra att allt flera kommer att anlitabidragsförskottssystemet för att slippa betala hela det fastställdaunderhållsbidraget. Socialutskottettog även upp sambandet mellan bidragsförskotten och i sittyttrande 1982/83:6 y (s. 3) till lagutskottet med anledning av en motionrörande återkravsverksamheten inom bidragsförskottssystemet. Utskotteterinrade då om att man i fidigare ärenden ställt sig principiellt positiv tillett system där bidragsförskotten frigjorts från beroendet av fastställdaunderhållsbidrag. Ett sådant system skulle även innefatta en mera självständigroll för försäkringskassorna i deras återkravsverksamhet. Ensamförälderkommitténanvisade en annan väg att komma bort frän nuvarande koppling mellan och bidragsförskottslagen (s. 156-158). Kommittén föreslog att man först skulle beräkna barnets behov, av bidrag och därefter fördela underhållet mellan föräldrarna till hälften var. Föräldrarna skulle sedan var och en efter sin förmåga svara för sin andel. Upp till bidragsförskottsnivån skulle samhället ge en garanti för den underhållsskyldiges andel av underhållet. Utfyllnadsbidrag skulle endast 10 komma att utbetalas vidbristande förmåga hos den underhållsskyldige. SoU 1985/86:29 Ingen avföräldrarna skulle ta hela det ekonomiska ansvaret för barnet. Iproposition 1978/79:12 (s. 102-107) anvisades en metod för att räkna utunderhållsbidrag. Denna metod bildar utgångspunkt för de allmänna råd somsocialstyrelsen och har meddelat. Följande sidhänvisningaravser dessa allmänna råd. Vidberäkning av underhållsbidrag framräknas först barnets behov av underhåll. Dåman bedömer vad som kan anses vara ett enskilt barns behov av mat, kläder,annan utmstning m. m. bör man enligt råden (s. 35) utgå från schablonbelopp förbarns levnadskostnader. har beräknat sådana schablonbelopp,vilka främst grundas på uträkning av hushållets kostnader (s.45-46). Schablonbeloppen uttrycks som en andel av basbeloppet på följandesätt. Ålder Normalbelopp Kr./mån.i 1986 års Per år basbelopp (.) O-6 år 0,65 basbelopp 1262 0,80basbelopp 1 553 13- år 0,95basbelopp 1845 Förvarje barn bör dämtöver läggas till ett belopp för särskilda kostnader som justdet barnet har, t. ex. bamomsorgskostnader (s. 35). Frånbarnets sålunda framräknade behov avräknas sociala förmåner, t. ex. barnbidrag,och mera varaktiga inkomster som barnet kan ha (s. 47 48). Barnets merabetydande tillgångar kan också beaktas. Flerbamstillägg avräknas inte frånbarns behov. k. standardtillägg kan bli aktuellt när föräldrarna har möjlighet att täckamer än barnets normalbehov (s. 41-42). Domstolarna har emellertid varitåterhållsamma med att utdöma standardtillägg. Socialnämnderna rekommenderas ide allmänna råden att inte driva frågan om standardtillägg om det inte äruppenbart att sådant bör utgå. Efterframräkningen av barnets behov görs en beräkning av vad resp. förälder skullekunna bidra med, det s. k. överskottet. Föratt en förälder skall anses ha förmåga att betala underhåll skall han/ honförst ha medel till sin egen försörjning (s. 65-67), s.k. förbehållsbelopp.Vardera föräldern får därför av inkomsten efter skatt förbehålla sig ettnormalbelopp av 1,20 basbelopp/år, vilket avses täcka alla vanligalevnadskostnader bortsett från utgiften för bostad. Enligtproposition 1978/79:12 (s. 99) anses normalbeloppet innefatta utgifter för mat, kläder, tvätt, hygien, gas, elektricitet, telefon, TV-licens, tidningar, försäkringsavgifter, fackföreningsavgifter, normala utgifter för hälso- och sjukvård samt kostnader för resor till och från arbetet. Vid en jämförelse med beräkningar, Hushållets kostnader, har det enligt och allmänna råd (s. 66) visat sig att postema för husgeråd och inventarier samt fritid inte ingår i 11 Inte heller ingår kostnader för lö- SoU 1985/86: 29 pandeumgänge med barn. Dessa omständigheter har enligt de allmänna råden (s. 66)föranlett att i råden rekommendera att inte hela överskottettas i anspråk för underhållsbidrag (se nedan). Förbehållsbeloppkan sättas högre än vad som följer av normalbeloppet. Bedömningen av vilkabelopp som accepteras bör enligt de allmänna råden ske restriktivt. S. k.särskilt förbehåll kan få göras om en förälder har särskilda kostnader förläkarvård och liknande som inte kompenseras genom försäkringsersättning. Andraexempel på extra förbehåll är bl. a. amorteringar och räntor på studielån ochefter prövning bosättningslån. För en bil som är nödvändig i arbetet fåramorteringar och ränta tas upp som särskilt förbehåll upp till halva beloppet,dock högst av basbeloppet . Då en bil betalats kontant bör enligtsamma normer ett extra förbehåll medges för sparande till ny bil. Utöverdessa belopp får förbehåll göras för skälig bostadskostnad (s. 70-75). Enligtsocialstyrelsens och normer för bostadskostnader1985/86 uppgick högsta belopp för skälig bostadskostnad inomStorstockholmsområdet exempelvis till /mån. för 12 vuxna och 3550kr./mån. för 12 vuxna -(- 3 barn. Om en förälder är gift eller sammanbor fårhan eller hon normalt förbehålla sig halva bostadskostnaden. Den andra halvanberäknas den andra vuxna personen i hushållet stå för. Omdet finns särskilda skäl får förälder även göra förbehåll för levnadskostnaderför make/sammanboende som har låg inkomst eller ingen inkomst alls (s. 6869).Sådana särskilda skäl kan vara att det i hemmet finns ett barn i förskoleåldemeller flera bam i något högre åldrar eller att ett bam behöver vård i hemmet pågmnd av sjukdom. Ett annat skäl kan vara att maken är förhindrad attförvärvsarbeta på grund av hög ålder, sjukdom eller att arbetstillfälle intefinns. För make får förbehåll göras med högst 0,60 basbelopp/år. Denunderhållsskyldige får vidare för ett hemmavarande barns försörjning -tillsammans med vad som utges till barnet från den andra föräldern - förbehållasig av gällande basbelopp (s. 38-39). Närman avräknat summan av förbehållsbelopp från inkomsten efter skatt för bådaföräldrarna erhålls de s. k. överskotten. Omföräldrarna kan, bör de gemensamt täcka hela barnets behov. Följande formelanvisas i proposition 1978/79:12 (s. 102-105) för fördelningen av bamets behovmellan föräldrarna. Metoden kallas kvotdelningsmeto-den. Barnets den bidragsskyldiges överskott _ underhålls behov föräldrarnas sammanlagda bidrag överskott Exempel 800 x=480 kr. Enligtvad lagutskottet uttalade i samband med de nya reglernas tillkomst (LU 1978/79:9 s. 56) lederett strikt iakttagande av regeln att hela överskot- 12 tet kan tas i anspråk förunderhållsbidrag otvivelaktigt till kraftiga tröskel- SoU 1985/86:29effekter vid inkomstökningar för personer som befinner sig i inkomstskiktetkring förbehållsbeloppet. anförde i anslutning härtill följande: mening är det angeläget att sådana effekter undviks. I de fall dåden bidragsskyldiges disponibla inkomst inte i någon mera väsenfiig månöverstiger förbehållsbeloppet bör den i propositionen förordade beräkningsmetodendärför modifieras, så att överskottet inte helt eller nästan helt går åt tillunderhållsbidrag. En något större del av överskottet bör kunna förbehållas denunderhållsskyldige när överskottet inte överstiger bidragsförskottets nivå. Enligtde allmänna råden (s. 36) bör i linje med lagsfiftningens syfte att lindrabördan för underhållsskyldiga med svag ekonomi den underhållsskyldige fåbehålla en del äv överskottet även om barnets normalbehov inte kunnat täckas.Socialstyrelsen rekommenderar därför som en utgångspunkt att den sammanlagdaunderhållsbördan i regel begränsas till av överskottet till ett barn, 70%till två bam och till tre eller flera bam. Därvid räknas såväl hemmavarandesom bidragsberättigade barn. Ovanståenderegel benämns reduceringsregeln och det återstående överskottet benämns detreducerade överskottet. Detunderhållsbelopp som kan räknas fram med hjälp av metoden och anslutandesynpunkter bör enligt proposition 1978/79:12 kontrolleras genom en allmänskälighetsbedömning och vid behov korrigeras. Omständig-hetema i de enskildafallen är så varierande att domstolarna och andra som medverkar vidfastställande av underhållsbidrag alltid måste ha möjlighet att göra en merafri bedömning (prop. s. 107). Föratt inte onödigtvis ta in uppgifter och göra beräkningar som saknar betydelseför resultatet rekommenderas i de allmänna råden att beräkningen görs i flerasteg och avslutas om man kan konstatera att något underhållsbidrag inte kantas ut (s. 44). Om det efter vissa kontroller fortfarande finns ett överskottberäknas bidragsberättigade bams behov och kontrolleras vårdnadshavarensberäknade inkomst. Beträffandede föräldrar och bam som är med i bidragsförskottssystemet publicerarriksförsäkringsverket viss statistik över bl. a. underhållsbidragens storlek,senast i Bidragsförskott . Enligt denna publikation har underhållsbidragetmätt som medianbelopp dvs. den nivå där av underhållsbidragen ligger överoch under - minskat , såväl i absoluta som i relativa tal. Underhållsbidrag, medianbelopp kr./mån. Indexuppräkning SoU 1985/86:29 Underhållsbidragräknas upp enligt lagen (1966:680) om ändring av vissa underhållsbidrag. Enligtdenna skall underhållsbidrag till barn ändras den 1 febmari vaije år ombasbeloppet med över- eller understiger det basbelopp som låg tillgrand för senaste ändring. Underhållsbidraget ändras med ett procenttal somutgör 7/10 av den procentuella basbeloppsförändringen. Är procenttalet förändring av underhållsbidraget bratet, avrundas det till närmast lägre helaprocenttal. Underhållsbidrag som har bestämts imder november, december ellerjanuari ändras tidigast har förflutit efter det attbeloppet bestämdes. Enligtbidragsförskottslagen 4 § utgör bidragsförskottet för år räknat av detbasbelopp som enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring har fastställts föråret. För januari månad tillämpas dock föregående års basbelopp. Enkonsekvens av denna lagsfiftning är att underhållsbidragsberättigade barnutanför bidragsförskottssystemet får mindre kompensation för kostnadsutvecklingen(7/10 av basbeloppsförändringen) jämfört med barn inombidragsförskottssystemet, vilka får kompensation i takt med basbeloppsutvecklingen. Bakgrundentill regeländringen om en dämpning av indexhöjningarna av underhållsbidragenvar bl. - enligt proposition 1978/79:12 (s. 123-126) attindexuppräkningarna medfört kännbara påfrestningar för många underhållsskyldigavars inkomster inte ökat i samma takt. Höjningarna uppgick till11, 11, 7 och . Föredragande statsrådet ansåg att indexändringen avunderhållsbidrag till barn för framtiden skulle dämpas på det sättet att denbestäms till viss andel av ändringen av basbeloppet och att denna andel skäligenborde sättas till 7/10. Denna metod skulle innebära lättnad för allaunderhållsskyldiga i proportion till storleken av underhållsbidraget. Däremotmenade statsrådet att det inte borde ske någon motsvarande begränsning avhöjningen av bidragsförskottet, också det knutet till basbeloppet. Bametsgrandbehov skulle därför under alla förhållanden vara tryggat, även vidinflation. Motbakgrand av ett uttalande av en av lagrådets ledamöter tillade föredragandestatsrådet i slutprotokollet (prop. s. 429) att han såg den föreslagnaregleringen som i viss män provisorisk. Skulle det längre fram visa sig att detföreslagna andelstalet var mindre lämpligt avvägt skulle en ändring åter fåövervägas. Ensamförälderkommitténredovisade i sitt betänkande Ensamföräldrarna och deras barn (SOU 1983:51) enviss utvärdering av indexuppräk-ningsprincipen. Kommittén anförde bl. a.följande (s. 155): Somvi tidigare redovisat har underhållsbidragens realvärde fram till år 1983sjunkit med 15,. Vi har inte haft tillgång fill statistik som visar om någralöntagargrapper kan ha haft en sä kraftigreallöneminskning att minskning av underhållsbidragens värde harvarit behövlig. Vihar mycket litet berört vårdnadshavarnas situation. en naturlig benägenhet atti fråga om dessa alltid hänvisa fill bidragsför- SoU 1985/86: 29 skotten.Trots allt ligger emellertid fortfarande av underhällsbidragen utanförbidragsförskottssystemet. .Vi måste aUtså föratsätta att det finns ett stort antal barn som fär sitt behovtäckt genom båda föräldrarnas underhäll. Förvärvsarbetande vårdnadshavare harnaturligtvis fått motsvarande reallöneminskning som de bidragsskyldiga. De haralltså fått mindre medel fill sin egen försörjning och till sin andel av bametsförsörjning. Om begränsningen av underhällsbidragen har varit större änbefogat har den bidragsskyldige fillgodosetts på bekostnad av barnet. Ensamförälderkommitténföreslår att underhållsbidrag till barn i fortsättningen ändras med detprocenttal med vilket basbeloppet ändrats. Umgängesavdragetinfördes genom riksdagsbeslut om en underhällsreform. Avsikten varenligt proposition 1978/79:12 (s. 107-112) att hindra att kontakten mellanbarnet och den underhållsskyldige föräldern försvårades av att föräldern intehade råd att utöver underhällsbidraget även bekosta barnets vistelse hos sig.Det ansågs vara ett rättvisekrav att den underhällsskyldige förälder somföratom att betala underhällsbidrag har barnet boende hos sig längre periodkunde få en rimlig lättnad i sin bidragsskyldighet. Avdragsnivån bestämdesunder hänsynstagande till att vårdnadshavaren har vissa fasta kostnader för barnetsom inte minskar därför att barnet tillfälligt inte vistas hemma. Umgängesavdragfär enligt 7 kap. 4 § göras när barnet vistats minst fem heladygn i följd hos den underhällsskyldige. Avdrag görs då med 1/40 avunderhållsbidraget för vaije helt dygn som vistelsen varar. Andra villkor föravdrag kan följa av dom eller avtal (se ovan s. 4). I4 a § bidragsförskottslagen finns en mot huvudregel svarandereglering av avdragsrätten vid barnets vistelse hos den underhållsskyldige.Samma kronbelopp som har dragits av på underhållsbidraget dras även av påkommande utbetalning av bidragsförskottet. Regeln i bidragsförskottslagenomfattar dock inte de fall då avdrag enligt avtal eller dom får göras vidkortare tids umgänge än . Ett sådant umgängesavdrag kan därför interegleras inom ramen för bidragsförskottssystemet. Orsaken fill begränsningarnai avdragsrätten i bidragsförskottslagen angavs proposifion (s. 112)vara att alltför stora administrafiva besvär bör undvikas vidförsäkringskassorna. Utgåendebidragsförskott minskas alltså i princip med det belopp som underhållsbidragetminskats med. Detta innebär att avdraget blir stort vid höga underhållsbidrag,litet vid smä och inget alls då underhållsbidrag inte utgår. Omunderhållsbidraget är O kr. behöver barnet och vårdnadshavaren inte vidkännasnågot avdrag utan fullt bidragsförskott utgår trots umgänget. Enunderhållsskyldig som saknar förmåga att utge underhållsbidrag måste samtidigtstå för hela kostnaden för umgänget. Ensamförälderkommitténkonstaterade i sitt betänkande (SOU 1983:51 s. SoU 1985/86: 29 150-154) attavdrag för umgängeskostnader begärs endast för några fä procent av barnen ibidragsförskottssystemet. 1 övriga fall där villkoren för avdragsrätt äruppfyllda sköter föräldrarna detta själva eller bryr sig inte om avdrag. Förresten av barnen varar umgänget än fem sammanhängande hela dygneller fungerar inte umgänget alls. ansåg inte att detfanns skäl att i förenklingssyfte ta bort umgängesavdraget som så nyligeninförts och som i huvudsak uppfattats positivt. Däremot ansåg kommittén att detfanns skäl att beakta umgänges-kostnadema även för de underhållsskyldiga som pägrund av en svag ekonomi inte betalar något underhållsbidrag. Medhänsyn främst till önskemålet att undvika onödiga konflikter mellan föräldrarnaborde enligt kommittén huvudregeln i om minst fem sammanhängandedygn bibehållas. Den bristande överensstämmelsen mellan ochbidragsförskottslagen vad gäller avtal om avdrag vid kortare umgängestiderkunde enligt kommittén lösas genom s. k. fiettoberäkning av underhällsbidrag(dvs. underhållsbidraget bestäms med hänsyn till det planerade umgänget medbarnet). föreslog vidare att beaktandet avumgängeskostnaden knyts till bidragsförskottsbeloppet i stället för tillunderhållsbidraget. Kompensation för umgängeskostnader skulle därvid i normalfalletutgå med 1/40 av bidragsförskottets belopp, vilket skulle dras av vidutbetalningen av bidragsförskott fill barnet. För underhällsskyldiga med nolleller lågt belopp i underhållsbidrag skulle utbetalning av medel kunna ske istället för avdrag på underhållsbidraget. Innanumgängesavdrag får göras måste den underhållsskyldige styrka att han eller honhaft barnet hos sig. Detta sker enklast genom ett intyg frän den andreföräldern på en blankett som tillhandahålls av bl. Omvårdnadshavaren inte vill medverka måste kassan göra en utredning om barnetsvistelse innan umgängesavdrag kan beviljas. Beslutom avdrag för umgänge vid återkrav mot den underhållsskyldige enligt 15 §bidragsförskottslagen fattas av den försäkringskassas centralkontor tillvilket den underhällsskyldige hör. Beslut om avdrag på bidragsförskottetenligt 4 a § samma lag fattas av bidragsmottagarens centralkontor. Ensamförälderkommitténanför att administrationskostnaderna för avdrag för umgängeskostnader är mycketbetydande om man ser pä administrationskostnaden i relation tillavdragsbeloppet per ärende. Antalet avdrag för umgängeskostnader uppgick år1981 till 8332. Enligt kommittén (s. 118) uppgick den beloppsmässiga summan avumgängesavdragen fill 1,4 milj. kr., dvs. per ärende.Arbetskostnaden exkl. porto och material beräknades fill . perärende, dvs. sammantaget drygt tre kvarts miljon kr. Bidragsförskottsnivån SoU 1985/86:29 År1964 förändrades det dåvarande bidragsförskottssystemet på ett genomgripandesätt. Enligt den nya lagen om bidragsförskott garanterades bam fill separeradeföräldrar ett generellt stöd som i princip motsvarade av basbeloppet enligtlagen om allmän försäkring. Föredraganden ansäg i proposition 1964:70 (s. 43)att det var naturiigt och riktigt att bidragsförskottets storlek avpassadesefter barnpensionens, dvs. den skulle i normalfallet utgöra avbasbeloppet enligt lagen om allmän försäkring. Förelåg rätt tillbidragsförskott i förhållande till både far och mor, skulle bidragsförskottetutgöra 17,av basbeloppet för vardera eller tillhopa . Hade barnetbarnpension från folkpensioneringen - av basbeloppet - skullebidragsförskottet utgöra . År1968 ändrades bidragsförskottslagen på så sätt att bidragsförskottet fr.o.m. år1969 höjdes från av basbeloppet (prop. 1968:43, 2 LU 1968:39, rskr.1968:226). Beträffande skälen för höjningen av bidrags-förskottsnivän anfördesi proposition 1968:42 (s. 83) om ökat ekonomiskt stöd ät barnfamiljer följande.Trots att det nya bostadsfillägget avvägts pä ett sådant sätt att ensamståendebamförsörjare fick en betydande ekonomisk förstärkning fanns det skäl attytterligare stödja de mera utsatta bland dem. Detta borde ske genom en höjningav bidragsförskottsnivån. Eftersom höjningen enligt föredraganden i många fallskulle komma att fä karaktären av ett utfyllnadsbidrag utöver det fastställdaunderhållsbidraget, fick man räkna med en relativt låg återbetalning frän deunderhällsskyldiga. År1970 beslutade om en ytterligare höjning av bidragsförskottsnivåntill av basbeloppet (prop. 1970:65, 2LU 1970:40, rskr. Motivetför höjningen av bidragsförskottsnivän var en önskan att ytterligare förstärkalevnadsstandarden för ensamstående med hemmavarande barn. Den1 skedde en justering av bidragsförskottsbeloppet till avbasbeloppet enligt lagen om allmän försäkring (prop. 1980/81:100 bil. C 4,SoU 1980/81:28 s. 8, rskr. 1980/81:288). I de fall bidragsförskott utgick iförhållande till båda föräldrarna höjdes nivån till av basbeloppet förvarje förälder eller tillhopa . Dessa höjningar genomfördes för att gekompensation för den något långsammare utvecklingen av basbeloppet enligt denya beräkningsgrundema för ändring av basbeloppet. Enligt dessaberäkningsgrander skulle man inte längre ta hänsyn fill förändringar vad gällerenergipriser, indirekta skatter m. m. Riksdagenfattade ett principbeslut om en återgång fill de tidigareberäkningsgranderna för basbeloppet, dvs. med utgångspunkt ikonsumentprisindex, dock att basbeloppet även fortsättningsvis skulle bestämmasför år (prop. 1982/83:55, SfU 1982/83:13, rskr. 1982/83:101). Ändringarnaenligt riksdagsbeslutet slog igenom första gången . Ensamförälderkommitténhar föreslagit att bidragsförskottsnivån trots detta bibehålls vid av basbeloppet för barn i äldem och att nivån höjs till av basbeloppet för barn . Förslaget baseras pä av kommittén gjorda beräkningar av barns schablonbehov, vilka anges till it 2 1985/86. 0,82 basbelopp för äldemO-12 är och tUl 0,92 basbelopp för åldrar däröver SoU 1985/86: 29 (bet. Närbidragsförskott söks skall enligt bidragsförskottslagen 7 §skicka meddelande om ansökningen till den underhällsskyldige. Härigenom beredshan eUer hon tillfälle att inom viss yttra sig. När kassan beslutati ärendet skall vårdnadshavaren underrättas och den underhållsskyldigeskriftligen delges beslutet. Delgivning av beslutet med den underhållsskyldigemedför dels att besvärstiden böljar löpa, dels att den underhållsskyldige intelängre gentemot kassan får åberopa betalning av underhållsbidrag som skerdirekt till barnet. Försäkringskassaninträder enligt 15 § bidragsförskottslagen i barnets rätt till underhållsbidragetså snart ett mot underhällsbidraget svarande bidragsförskott utbetalas. Efterdenna tidpunkt har barnet således inte längre rätt att lyftaunderhållsbidraget. Den underhållsskyldiges skyldighet att betala direkt tillkassan inträder däremot enligt 16 § bidragsförskottslagen först när han ellerhon delgetts bidragsförskottsbeslutet. Kravetpä delgivning enligt bidragsförskottslagen gär längre än vad som vanligengäller vid överlåtelse av fordringar. Det kan orsaka vissa problem om denunderhällsskyldige medvetet undviker delgivning. När delgivning av beslut ombidragsförskott skett har emellertid kassan rätt att indriva också uteståendeunderhällsbidrag som belöper pä bidragsförskott som utgetts för tiden föredelgivningen. Konsekvensen av en försenad delgivning blir alltså som regel attden underhällsskyldige fär en skuld till kassan. Skulden kan i vanlig ordningbli föremål för krav, eftergift och preskription. Kravenpå underrättelse fill och delgivning med den underhållsskyldige gäller även ide fall bidragsförskottsbeslutet enbart avser utfyllnadsbidrag. Dettaförhållande togs upp i en motion till förra , vari yrkades attunderrättelsen fill den underhållsskyldige skulle avskaffas när beslutet endastgällde utfyllnadsbidrag, dvs. ett stöd som inte skall återbetalas av denunderhällsskyldige.