bet · G901UbU16 · 1985-12-31 00:00:00 — Medhänvisning till övervägandena inför förslaget om dimensionering för budgetåret1986/87 förordar föredragande statsrådet att beslut omplaneringsramar för /88 skall fastställas som slutliga ramar.Detta innebär att direktramen bör omfatta 124000 intagningsplatser (293232årselevplatser) och lilla ramen 33230 årselevplatser. Regeringen begärriksdagens godkännande av de i budgetpropositionen förordade ramarna. Vidareföreslås att legeringen liksom för tidigare budgetår skall ha möjlighet att, iden mån arbetsmarknadsskäl så påkallar, besluta om en utökning av totalramen. 1motion 1985/86: Ub256 (vpk) yrkande 1 i denna del föreslås att direktramenskall omfatta 4000 intagningsplatser mer än vad regeringen har föreslagit ochatt lilla ramen likaså bör omfatta ytterligare 4000 årselevplatser. Enligtmofion 1985/86: Ub813 (c) yrkande 10 bör besluta att gymnasieskolansstora ram skall utökas med 8000 intagningsplatser utöver regeringens förslagoch den lilla ramen med 5770 årselevplatser. Utskottethar i det föregående redogjort för vissa aktuella förutsättningar förgymnasieskolans dimensionering. Med hänvisning till dessa och till att åtgärderavses bli vidtagna i syfte att så fullständigt som möjligt utnyttja den av statsmakterna beslutade och budgeteradekapaciteten tillstyrker utskottet den av regeringen föreslagna slutliga totaladimensioneringen av gymnasieskolan för /88. De båda iförevarande sammanhang berörda motionsyrkandena bör sålunda avslås avriksdagen. Utskottet,som erinrar om vad i det föregående har anförts om ökade möjligheter tillomfördelning av elevplatser utan hinder av sektorsramarna, tillstyrker ävenförslaget i budgetpropositionen i vad gäller sektorsramar. börsålunda inte biträda yrkande 3 i motion 1985/86:Ub833 (m) som avser förslag tillannan fördelning av platserna mellan sektorerna för /88. Utskottetanser aU även för /88 bör bemyndiga UbU 1985/86:16regeringen att av arbetsmarknadsskäl medge att totalramen för elevplatser igymnasieskolan utökas. Därmed avstyrks motion 1985/86: Ub833 yrkande 11 idenna del. Enligtgällande planeringssystem ankommer det nu på att besluta omplaneringsramar för gymnasieskolan för /89. Regeringenföreslår att som planeringsram för direktramen.det året skall gälla 124000intagningsplatser (293232 årselevplatser) och för lilla ramen 33230årselevplatser. Medhänvisning till vad i resp. motion anförts om skäl för en jämfört medregeringens förslag större intagningskapacitet förordas i motion 1985/86: Ub256(vpk) yrkande I i denna del ytterligare 4000 intagningsplatser på direktramenoch ytterligare 4000 årselevplatser på lilla ramen samt i motion 1985/86: Ub813(c) yrkande 11 att planeringsramen /89 bör ligga kvar på oförändrat högnivå. Förslaget i den sistnämnda motionen innebär att direktramen bör omfatta132000 intagningsplatser och lilla ramen 39000 årselevplatser. Utskottethar inget att erinra mot de i budgetpropositionen förordade planeringsramarna ivad avser direktramens och den lilla ramens totala omfattning. Utskottetavstyrker således motionerna 1985/86: Ub256 yrkande 1 i denna del och 1985/86:Ub813 yrkande 11. Ejheller har utskottet något att erinra mot den i budgetpropositionen förordadefördelningen på sektorsramar av platserna pä grundskoleanknutna studievägar(direktramen). Med hänvisning härtill bör avslå motion 1985/86: Ub833(m) yrkande 4 vari förordas en annan fördelning av platserna även för budgetåret1988/89 än den i budgetpropositionen. Utskottetbehandlar i det följande några motioner, vari frågor tas upp som anknyter tillgymnasieskolans planeringssystem. I motion 1985/86: Ub833 yrkande 9 anförs attden nu använda sektorsindelningen inför kommande dimensioneringsbeslut böröverges till förmån för en indelning byggd på gymnasieskolans linjer ochspecialkurser. Vidare anses att möjligheterna för länsskolnämnderna attomfördela platser mellan de olika studievägarna bör vidgas ytterligare (yrkande10). Somframgår av budgetpropositionen avser föredragande statsrådet att senast inför1987 års budgetproposition återkomma till regeringen med de förslag omändringar i planeringssystemet vilka kan föranledas av ÖGY:s framlagdaförslag och av SÖ:s redovisning av erfarenheterna av det nuvarandesystemet. Med hänvisning härtill bör avslå motionsyrkandena. Regeringenmeddelade bestämmelser om gymnasieskolans timun-derlag för undervisningoch statsbidrag samt bestämmelser om avstäm-ningen av gymnasieskolanstimunderlag per (SFS 1985:586 resp. SÖ-FS 1985:199).Riksdagen hade godkänt de förändringar i fråga om kopplingenmellan timunderiag och statsbidrag som skulle bli följden av ändring av tidpunktenför avstämning av antalet elever igymnasieskolan från till en tidpunkt mitt i läsåret(prop. UbU 1985/86:16 1984/85:100 bil. 10, UbU 1984/85:18, rskr.1984/85:272). Enligt motion 1985/86: Ub222 (fp) skapar en ordning med 15januari som slutrapporteringsdag stora problem i en skola där intagningen intesker kontinuerligt utan vid ett enda tillfälle, men där undervisningsresursernaminskar under hela arbetsåret till följd av att elever av olika skäl lämnarutbildningen. Motionären hemställer att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen har anförts om att återinföra somslutrapporteringsdag. Vid behandlingen under föregående av frågan omändrad tidpunkt för avstämning av antalet elever anförde utskottet bl.a. attsyftet med förändringen - som utskottet hade uppfattat regeringens förslag - äratt förmå skolhuvudmännen att vid läsårets börjanåstadkomma en sådan organisation att den ligger fast för resten av läsåret.Utskottet menade att detta är i linje med strävan att nyttja statsbidraget såeffektivt som möjligt. Utskottet, som hänvisar till vad som anfördes i ärendetunder föregående , vill i sammanhanget erinra om att regeringennyligen har förelagt proposition 1985/86:97 om statsbidrag tilllärarlöner i gymnasieskolan. Utskottetavstyrker med det ariförda motionen. 1 motion 1985/86: Ub839 (c) yrkande 1 hemställs - medhänvisning till vad som anförts i den till arbetsmarknadsutskottet remitterademotionen 1985/86: A497 - att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om gymnasieskolans utveckling i Stockholmsregionen.Motionärerna pekar på att skillnaden mellan olika delar av regionen är stora ivad gäller utbud av utbildningar. Exempelvis är gymnasieskolan bättre utbyggd ide centrala delarna när det gäller högskoleförberedande linjer än i de yttredelarna, i synnerhet i kommunerna i den . Det finns därföranledning, menar motionärerna, att eftersträva en mer balanserad utbyggnad avgymnasieskolan. gäller den planeringsprincipen förgymnasieskolan som bl. a. innebär att det på varje s. k. gymnasieort (g-ort)skall kunna erbjudas ett allsidigt urval av studievägar. Det ankommer på denstatliga skoladministrationen att utifrån kommunala önskemål besluta omanordnande av gymnasiala utbildningar. Reellt avgörs det slutliga anordnandetav utbildningar av kommunerna, som har det grundläggande ansvaret förplanering och utveckling av gymnasieskolan på lokal nivå. Det åliggerlänsskolnämnden särskilt bl.a. att efter samråd med och andrasamhälls-planerande myndigheter eller institutioner inom länet ombesörja enändamålsenlig planering av skolväsendet (jfr 28 § förordningen 1981:1371 medinstruktion för den statliga skoladministrationen, paragrafen ändrad 1984:583). Med hänvisning till gällande ordning för beslut omanordnande av gymnasiala utbildningar bör inte göra något uttalandei enlighet med motion 1985/86: Ub839 yrkande 1. Utskottet avstyrker med dettayrkandet. Med samma motivering avstyrker utskottet även motionerna UbU 1985/86:16 1985/86: A461 (fp) yrkandena II och 12 och 1985/86: A484 (c)yrkande 6. I den förra motionen krävs att s.k. idrottsgymnasier lokaliserastill (handboll) och till (fotboll). I den senare begärs enlokalisering av fyraårig teknisk linje till östra delen av . Pågående försöks- och utvecklingsarbete, m.m. I motion 1985/86: Ub808 (m) anförs synpunkter pågymnasieskolans utveckling. Motionärerna ser i den en begynnande likriktning,vilken bör ersättas med all den variation som elevernas önskemål motiverar.Vidare krävs djupare kunskaper, vilka ger en bättre grund att stå på införföränderliga krav från arbetsmarknaden än ytlig överblick. Den yrkesinriktadeutbildningen bör närmas arbetslivet. bör besluta om en ändrad inriktningav försöksverksamheten med en ny gymnasieskola i enlighet med vad som anförts imotionen (yrkande 5). beslutade om försöksverksamhet ochutvecklingsarbete i gymnasieskolan (prop. 1983/84:116, UbU 1983/84:29, rskr.1983/84:412). Utskottet hänvisar till sitt i det sammanhanget avgivna och avriksdagen godkända betänkande och inskränker sig nu till att erinra omföljande. Vid beslutet framhölls bl.a. behovet av att utbildningssystemet kanerbjuda meningsfulla utbildningsalternativ för alla ungdomar som lämnargrundskolan. Gymnasieskolans innehåll, organisation och arbetssätt måste därföranpassas till alla ungdomars behov.- Även om gymnasieskolans olika studievägaräven kommer att ha en klar profilering, de teoretiska mot fortsattastudier och de yrkesinriktade mot arbetslivet, krävs, sades det, sådanaförändringar att gymnasieskolan inte längre enbart förbereder för antingenhögskola eller yrkesliv. I detta syfte beslutades bl.a. om satsning påpåbyggnadsutbildningar, såväl efter studieförbe-redande utbildningar som efteryrkesinriktade. För att ytterligare möjliggöra fördjupningar beslutades attspecialarbete skulle återinföras. I vad gäller den yrkesinriktade utbildningenframhölls bl.a. att samarbetsformer bör befästas och utvecklas mellan skolanoch olika branscher, företag och arbetsplatser, bl.a. för att skolan skall fåtillgång till sådan kvalificerad och dyr utrustning som den knappast själv kananskaffa. Sedermera tillsattes en arbetsgrupp för översyn av den gymnasialayrkesutbildningen (ÖGY), som har avlämnat sina förslag (SOU 1985:2och 3). Genom riksdagsbeslutet och det pågåendeutvecklingsarbetet möjliggörs en förändring av gymnasieskolan somenligt utskottets mening ligger i linje med vad motionärerna har anfört omgymnasieskolans uppgifter. Utskottet föreslår att med hänvisning till vadutskottet nu har anfört avslår motion 1985/86: Ub808 yrkande 5. Vissa mer avgränsade frågor som berör utvecklingsarbetet igymnasiesko lan tas upp i motion 1985/86: Ub213 (fp). Motionärerna erinrar om det stora antalet igångsatta försöksprojekt och menar att försöksverksamheten mås te hålla sig inom sådana gränser att utvärderingsresultaten kan ligga till 21 grund för förändringar somskall göras (yrkande 12). Motio- UbU 1985/86:16 närernaavvisar försök med gemensai7i start (yrkande 13). Slutligen bör frågan om enordning med grundkurser och tilläggskurser och i anslutning därtill ett systemmed kursrelaterade betyg utredas (yrkande 14). Vidsin behandling av proposition 1983/84:116 utgick utskottet - med hänvisningtill vad föredragande statsrådet hade anfört om underlag för kommandeställningstaganden - från att försöksverksamheten kommer att bli föremål för ennoggrann och allsidig utvärdering. Det vore en fördel att även utomståendeexpertis kan utnyttjas vid en analys av försöksverksamheten. I den nuföreliggande budgetpropositionen anför föredragande statsrådet att det ärangeläget att det pågående reformarbetet får fortsatt stöd i form avytteriigare resurser för bl.a. utvärdering och beräknar särskilda ytterligaremedel (1,2 milj. under anslaget Länsskolnämndernas utvecklingsstöd föratt utvärderingsansvariga vid ett antal skolor med utvecklingsprojekt skallkunna få möjlighet till viss nedsättning av undervisningsskyldigheten för attsvara för dokumentation och annat utvärderingsarbete. Utskottet utgår från attden av statsmakterna angivna ambitionen att utvärdera försöksverksamheten ochdärmed skapa underlag för beslut om förändringar av gymnasieskolan innebär attregeringen uppmärksamt följer utvecklingen i vad gäller försökens omfattningoch möjligheterna att klarlägga såväl pedagogiska som ekonomiska konsekvenserav förändringarna. Någon särskild åtgärd från sida i nu berörthänseende anser inte utskottet vara påkallad, varför motion 1985/86:Ub213yrkande 12 avstyrks. Isitt betänkande UbU 1983/84:29 konstaterade utskottet att en rad frågor kringgymnasieutredningens (U 1976:10) förslag om gemensam start kvarstod att närmareutreda, bl. a. frågan om kostnaderna. Utskottet ansåg att olika möjligheter attuppnå syftena med den gemensamma starten bör närmare utredas. erinrar nu i budgetpropositionen om att lokala försök med meromfattande samordning av linjer har prövats och övergivits. Statsrådet avvisaratt nu påbörja försök med en gemensam start av det slag som SÖ har skisserat isin anslagsframställning. ÖGYpresenterar i sitt ena betänkande (SOU 1986:2) förslag som tillgodoser en delav syftena med förslaget om gemensam start. Arbetsgruppen menar att de osäkraoch mindre studieinriktade eleverna via de av gruppen föreslagnaintroduktionsperioderna kan få underlag för ett definitivt val ay studieväginom gymnasieskolan utan de stora kostnader och genomgripandeorganisationsförändringar som gymnasieutredningens förslag om gemensam startinnebär. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 1985/86: Ub213 yrkande13. Beträffandeett nytt betygssystem i gymnasieskolan vill utskottet erinra om vad i budgetpropositionen anförs om att SÖ har redovisat uppdrag av regeringen avseende bl.a. grund- och tilläggskurser i vissa ämnen och att ärendet nu bereds inom . Utskottet, som erinrar om de överväganden som gjordes i samband med beslutet om utveck lingsarbete i gymnasieskolan, utgår från att frågan om ett nytt betygssy- 22 stem tas upp på nytt i det sammanhanget. Yrkande 14 i motion UbU 1985/86:161985/86:Ub2l3 bör sålunda inte föranleda någon särskild åtgärd från riksdagenssida. Utskottettar i detta sammanhang upp till behandling några motioner vilka alla berörfrågan om möjligheter till jämkningar i timplanen för personliga intresseval. Enligtmotion 1985/86: Ub833 (m) yrkande 14 bör den pågående försöksverksamheten medramtimplaner vidgas så att den även omfattar möjligheter till ytteriigarefördjupning i ämnen som redan finns på timplanen för ifrågavarande linje. Imotion 1985/86:Ub213 (fp) erinras om pågående försök med kombination avspecialidrott och studier vid hemortens gymnasieskola och försöket medestetisk-praktisk linje. Motionärerna menar att elever med speciella förutsättningar för t. ex. musik, sång, matematik, fysik, språk, dans ellerteckning bör får utveckla dessa på sätt som motsvarar verksamheten medkombination av specialidrott och studier vid hemortens gymnasieskola (yrkande17). Riksdag och regering bör enligt motion 1985/86: Ub230 (m) garantera attmöjlighet ges i gymnasieskolan till avancerad fördjupning inom områdetfrämmande språk. En försöksverksamhet kan utformas antingen genom att femveckotimmar byts ut mot specialämne eller genom speciell fördjupning inomramen för ämnets timplan. Verksamheten bör förläggas till högskoleort, därgoda lärarresurser finns tillgängliga. Fråganom personliga intresseval och möjlighet till jämkningar i timplanen för atttillgodose dem tog principiell ställning (prop.1983/84:116, UbU 1983/84:29, rskr. 1983/84:412). 1 det av godkändabetänkandet förordade utskottet att - utöver idrott -estetiska ämnen, t.ex.musik och bild, borde vara möjliga som personliga intresseval och därmed kunnastuderas på timmar som frigjorts genom jämkning i timplanen. Speciellt intresseför ett särskilt ämne - som inte är idrott eller estetiskt ämne - borde kunnatillmötesgås inom den reguljära ramen för berört ämne eller berörda ämnen på denlinje som eleven - av personligt intresse har valt. Utskottet erinrade isammanhanget om verksamheten med specialarbete och temastudier. Utskottet harsedermera med hänvisning till beslutet avstyrkt motionsledes framfördaförslag att vidga försöket med timplanejämkningar på det sätt som motionärernanu föreslår. Utskottet har tidigare under innevarande avstyrkt förslagom "språkgymnasier" (mot. 1984/85:2528, UbU 1985/86:2). Medhänvisning till dét anförda föreslår utskottet att avslår motionerna1985/86:Ub213 yrkande 17, 1985/86:Ub230 och 1985/86:Ub833 yrkande 14. Imotion 1985/86: Ub241 (s) hemställs att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om försöksutbildning i län.Motionärerna föreslår att en försöksutbildning i gymnasieskolan startas isamverkan mellan berörda kommuner, länsorgan. Metallarbetarförbundetsavdelningar samt företag. I motionen anges ett antal områden pä vilkaverksamheten bör äga rum och syftena med den. huvudsakavser förslaget samråd och samverkan på säväl det lokala som UbU 1985/86:16det regionala planet mellan olika organ så att utbildningen svarar motnäringslivets och arbetsmarknadens behov. Utskottet konstaterar att vad motionärerna har föreslagitredan nu bör eller kan genomföras inom ramen för berörda myndigheters reguljäraåligganden. Utskottet erinrar än en gång om bestämmelserna i förordningen1981:1371 med instruktion för den statliga skoladministrationen, vari detföreskrivs att det åligger länsskolnämnden särskilt bl.a. att svara förutveckling, samordning och planering av skolväsendet i länet samt därvid tainitiativ till regelbundna samråd om utbudet av utbildning i gymnasieskolan,vuxenutbildning och arbetsmarknadsutbildning i länet. Utskottet villäven peka på verksamheten i kommunerna med yrkesråd och planeringsråd (jfrAllmänna råd för kontakter och samverkan mellan skolan och arbetslivet. Utskottet avstyrker med det anförda motionen. Den bredare rekryteringen till gymnasieskolan får tillföljd att skolan får ta emot allt fler elever som har särskilda behov av olikastödinsatser. I syfte att anpassa studieorganisationen till elever med behov avindividuella lösningar har SÖ bl.a. föreslagit en försöksverksamhet där eleverfår genomföra en t. ex. tvåårig utbildning med föriängd studietid i heltidsstudier,långsam studietakt. Föredragande statsrådet biträder SÖ:s förslag och föreslåratt försöksverksamheten, som medför vissa merkostnader för statsverket, fåromfatta 500 elever. Regeringen begär att skall godkänna vadstatsrådet har förordat i frågan. Utskottet föreslår att riksdagenbifaller budgetpropositionen i berörd del. Regeringen föreslår att godkänner attförsöksverksamhet anordnas med B-form utöver vad som anges i läroplanen föratt möjliggöra undervisning i vissa ämnen med litet elevantal, i propositionenangivna som "minoritetsämnen". Syftet är att trygga fortbeståndet avoch möjliggöra undervisning i de berörda ämnena. Med hänvisning till att ämnet religionskunskap bör få eristarkare ställning inom vårt utbildningsväsende hemställs i motion 1985/86:Ub238 (fp) yrkande 1 att hos regeringen begär förslag tillförsöksverksamhet med ämnet kulturkunskap med religionskunskap som värdämne.Vidare bör av regeringen begära förslag om att religionskunskap skallbli ett obligatoriskt ämne på gymnasieskolans tvååriga linjer (yrkande 2). Försöksverksamhet med ämnet kulturkunskap i gymnasieskolanfår under läsåren 1984/85-1988/89 bedrivas vid högst tio skolenheter (prop.1983/84:100 bil. 10, UbU 1983/84:19, rskr. 1984/85:321). Vid uppläggningen avundervisningen i kulturkunskap skall särskilt beaktas sambanden med andraämnen, såsom historia, samhällskunskap, språk, religionskun- skåp och musik (SÖ-FS1984:128). Ämnet religionskunskap är alltså jäm- UbU 1985/86:16 ställt medövriga berörda ämnen. bör enligt utskottet inte uttala sig om hurundervisningen i kulturkunskap skall läggas upp. SÖ skall utvärderaverksamheten och har att lämna en redovisning härom tillregeringen. Beträffande religionskunskap som obligatoriskt ämne på de tvåårigalinjerna vill utskottet erinra om att tidigare under innevaranderiksmöte som sin mening givit regeringen till känna vad utskottet har anfört omämnet religionskunskap samt undervisning i livsåskådningsfrågor. Mot bakgrundav vad utskottet hade anfört om undervisning i livsåskådningsfrågor m.m.skulle det vara av värde att religionskunskapsämnets ställning blir föremålför överväganden i samband med beredningen av ÖGY:s förslag (UbU 1985/86:2,rskr. 1985/86:13). Med det anförda avstyrker utskottet motion 1985/86: Ub238yrkandena 1 och 2. biträder i huvudsak ett av SÖ - delvis i perspektivet av minskandeelevantal framlagt förslag om ökad samordning av den humanistiska och densamhällsvetenskapliga linjen. Linjerna anses vara så lika att de bör kunna slässamman till en studieväg. Inom denna bör eleven kunna välja mellan ett antalinriktningar som närmare beskrivs i budgetpropositionen och där, i enlighet medordalydelsen i SÖ:s anslagsframställning, anges till fyra stycken. SÖ harföreslagit försöksverksamhet i fem inte närmare angivna kommuner. finner det naturligt att försöksverksamheten får bedrivas i derelativt små kommuner som på grund av minskande elevantal löper risken attförlora den humanistiska linjen. Statsrådet erinrar om vadutbildningsutskottet har anfört om vikten av att humanistisk linje kanerbjudas vid varje gymnasieskolenhet som omfattar HS-sektor (UbU 1984/85:18 s.14). SÖ bör få starta försöksverksamheten fr.o.m. /88 i demindre kommuner som redan tillämpar s. k. alternativa timplaner (AT-planer),föreslås det i budgetpropositionen. Enligtmotion 1985/86: Ub289 (m, fp, c) är presentationen av den sammanslagna linjens(HS-linjen) språkliga inriktning otillfredsställande, då det exempelvis inteframgår att också den halvklassiska varianten innebär en språklig inriktningmed tre moderna språk.' Motionärerna anser att ett klarläggande av vad sompresenteras i budgetpropositionen om HS-linjens språkliga inriktning därför börgöras och hemställer att som sin mening ger regeringen till känna attden reguljära humanistiska linjens språkliga inriktning skall finnas kvar iförsöksverksamheten. Utskottettillstyrker att försöksverksamhet med ökad samordning av den humanistiska ochden samhällsvetenskapliga linjen får anordnas i kommuner som tillämparalternativa timplaner och att försöket kommer till stånd i huvudsakligöverensstämmelse med vad föredragande statsrådet har förordat. Mot bakgrund avvad statsrådet har anfört om att den humanistiska linjens huvudprofilfortfarande kommer att vara ett realistiskt alternativ och vad som anförts imotionen finner utskottet det naturligt att regeringen vid den fortsattaberedningen av ärendet bl.a. fäster avseende vid att de båda nuvarandereguljära linjernas språkliga resp. samhällsvetenskapliga inriktningbibehålls. Det innebär bl.a. att studium av latin bör kunna erbjudas i denspråkliga inriktningen med bibehållen treårig studie- UbU 1985/86:16 gång itre moderna språk. Med det anförda anser utskottet att syftet med motion1985/86:Ub289 är tillgodosett, varför motionen avstyrks. Imotion 1985/86: Ub288 (m, fp, c) behandlas ett antal frågor vilka alla avserundervisningen i moderna språk. En förstärkning av språkundervisningen igymnasieskolan kan ske om eleverna på treårig ekonomisk linje (årskurserna 2och 3), naturvetenskaplig linje (årskurs 3) och fyraårig teknisk linje (årskurs3) väljer språk som utökad studiekurs. Ätt så inte är fallet anses beropä att utökad studiekurs inte får räknas som merit vid ansökan till högskolan.Motionärerna anser att betyg i språk som har lästs som utökad studiekurs bör fåräknas till godo (yrkande 1 i denna del). Vidare bör i berörda bestämmelseranges att elev har rätt att läsa ett modernt språk som utökad studiekurs på denämnda linjerna och i de nämnda årskurserna (yrkande 1 i denna del).Samläsningen mellan olika linjer för med sig olägenheter förspråkundervisningen, vilka enligt motionärerna omgående bör elimineras. SÖ ochlänsskolnämnderna bör få i uppdrag att vidta åtgärder för att möjliggöra etteffektivare utnyttjande av den tid som är anvisad för undervisning i B- ochC-språk i gymnasieskolan (yrkande 3). Motionärerna föreslår vidare attregeringen skall vidta åtgärder för att komma till rätta med de problem somhar föranletts av systemet med timreduktioner i färdighetsämnen som språk.