bet · G901KrU2 · 1985-12-31 00:00:00 — om en ny namnlängd i almanackan KrU 1985/86:2 1motion 1984/85:2485 av m. fl. (s) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en ny, enhethgoch moderniserad svensk namnlängd utformad under ledning av och avsedd att ingå i t. ex. almanackan. Motionärerna konstaterar att den nuvarandenamnlängden fastställdes och att endast tre ändringar har gjorts sedandess. Detta har medfört att namn som är mycket vanliga inte finns ialmanackan. Förslag om att namnlängden borde ändras har därför förts fram vidflera tillfällen. Motionärerna anför vidare att förslag har rests om att en nynamnlängd borde utformas efter mönster av namnlängden i den finska almanackansom upptar flera namn på . behandling m. m. Förslagom översyn av almanackans namnlängd har behandlats av utskottet åren 1976 och1980 (KrU 1976/77:4,1980/81:2). Vidare har utskottet (KrU 1981/82:1)behandlat förslag om återinförande av en namnlängd i statskalendern. Samtligaförslag har avstyrkts av utskottet och avslagits av . Vid behandlingenår hänvisade utskottet till sitt tidigare uttalande i betänkandet KrU1976/77:4 och lämnade följande redogörelse. Ioktober 1747 beviljades av Kungl. Maj:t ensamrätt att ge utalmanackor . Några närmare föreskrifter om privilegiets utövandeutfärdades inte i privilegiebrevet och har, enligt uppgift i propositionen1969:66, inte heller meddelats . Privilegiet som med stöd av enbestämmelse i tryckfrihetsförordningen upprepade gånger förnyats isänder har numera upphört att gälla. almanackan införda namnlängden genomgick engenomgripande revision. Genom beslut stadfäste Kungl. Maj:t nämhgenen ny namnlängd i vilken ett stort antal äldre namn utmönstrats och ersatts medandra. Den nya namnlängden infördes almanacka. Den har därefterunder årens lopp genom beslut av Kungl. Maj:t ändrats på några enstaka punkter. Efter redovisning för den då aktuella motionenanförde utskottet vidare bl. a. följande. Utskottetvill med anledning härav först framhålla att det redan i samband med dennamnlängdsrevision som genomfördes från olika 1 1985/86.13 saml. håll framförts kritik mottanken att ändra namnlängden. En kritiker 1985/86:2 betonade den gamlanamnlängdens kulturhistoriska värde, en annan underkände tanken attnamnlängdens uppgift skulle vara att ge vägledning vid val av namn. Medhänvisning till de snabba växlingarna i namnskicket framhölls det också somorimligt att namnlängden skulle revideras med relativt korta mellanrum,exempelvis . Ytterligare en synpunkt som också framförts i denoffentliga debatten är att antalet dagar är långt mindre än antalet vanligaförnamn. Även om man förser med två namn -exempelvis ett kvinno- ochett mansnamn - blir det många vanliga namn som inte kan få plats. Depraktiska skälen mot en namnlängdsrevision är enligt utskottets mening i ochför sig tillräckliga för att motivera ett yrkande om avslag på motionen.Därtill kommer den kulturhistoriska aspekten som enligt utskottets mening intebör förbises. Ytterligare är det att märka att namnlängden i och med attalmanacksprivilegiet löpt ut kan anses ha samma officiella karaktärsom . Det står nämligen enligt tryckfrihetsförordningen 1 §"varje svensk medborgare fritt att, med iakttagande av de bestämmelser somäro i denna förordning meddelade till skydd för enskild rätt och allmänsäkerhet, i tryckt skrift yttra sina tankar och åsikter, offentliggöra allmännahandlingar samt meddela uppgifter och underrättel- ' ser i vad ämne somhelst". Den som vill ge ut en almanacka har alltså möjlighet att göra dettaoch då också att själv bestämma vilken namnlängd han vill låta flyta in i dennaalmanacka. Esseltealmanacksförlag har låtit utarbeta en ny namnlängd. Denna har ställts samman avdocent och bygger på dennes forskning kring de svenska förnamnenoch det svenska förnamnsskicket. I denna nya namnlängd finns alla de gamlanamnen kvar och fler än 700 nya har tillkommit. har tre namn, detgamla och två nya. Förslagom översyn av almanackans namnlängd har som framgår av det föregåendebehandlats av utskottet . Utskottet har vid båda tillfällenaavstyrkt ifrågavarande motioner med hänvisning dels till praktiska skäl som desnabba växlingarna i namnskicket, dels till den kulturhistoriska aspekten.Vidare har utskottet framhållit att den ensamrätt att ge ut almanackor somtidigare innehafts av numera upphört och att almanackansnamnlängd därmed kan anses ha samma officiella karaktär somtidigare. Var och en som vill ge ut en almanacka är enligttryckfrihetsförordningen berättigad att göra detta och kan därmed självbestämma vilken namnlängd han vill införa i denna almanacka. Utskottetvill tillägga att ett almanacksförlag har låtit utarbeta en ny namnlängd. m. kommer denna namnlängd att ingå i fem av förlagets kalendrar. Med hänvisning till vadsom anförts avstyrker utskottet motion 1984/ KrU 1985/86:2 85:2485.Utskottet hemställer att avslårmotion 1984/85:2485. (), (), (), (), (), (), (), (), (m), (), (vpk),(s), (), () och ().