bet · G901JoU24 · 1985-12-31 00:00:00 — Utfallet för prisstödet till jordbruket i norra för innevarande budgetär bli ca 375 milj. kr. Med hänsyn till deändringar av prisstödet som redovisats och vid oförändrad produktionsvolym iförhållande till innevarande budgetår beräknar jordbruksministern attmedelsbehovet för prisstöd till norra ökar med ca 35 milj. kr. Därmedberäknas medelsbehovet för prisstödet till jordbruket i norra till ca410 milj. kr. för /87. Utskottet behandlar i detta sammanhang dels ett antalunder allmänna motionstiden väckta motioner om stödet till jordbruket inorra , dels följdmotioner från samtliga fyra oppositionspartier. I flera motioner föreslås en förstärkning av prisstödetoch vissa andra åtgärder med hänvisning bl. a. till Norrlandsjordbrukets storabetydelse från regionalpolitisk synpunkt och från beredskapssynpunkt m. m. Yrkanden om en uppräkning av stödnivån och höjning av anslagettill JoU 1985/86:24 525 milj. kr. framförs i motion 606 av m.fl.(vpk). I motion 609 av i m. fl. (m) yrkas att anslagetbestäms till 475 milj. kr. och att anslagshöjningen fördelas påanimalieproduktion i prisstödsområdena I, 2a och 2b. I centermotionen 612yrkas att anslaget bestäms till 587 milj. kr. och att medlen fördelas enligt eni motionen intagen tabell med föreslagna örestal för olika produkter. Enligtmotionen bör uttala att jordbruksproduktionen i norra nivå. I motion 615 av m. fl. (fp) yrkas attanslaget bestäms till 555 milj. kr. Enligt motion 609 bör en helhetssyn anläggas på helaNorrlandsproblematiken. Både regionalpolitiska, arbetsmarknadspolitiska ochjordbrukspolitiska hänsyn måste vägas samman för att den norrländskalandsbygden skall hållas levande. För kommande budgetär bör enligt motionenmedel till Norrlandsstödet huvudsakligen anslås inom ramen förarbetsmarknads-och industridepartementens huvudtitlar. Liknande tankegångar framförs i motion 614 av Per-RichardMolén m. fl. (m) vari yrkas bl. a. att anslaget höjs till 510 milj. kr. I och kommunisternas kommitté-resp. partimotioner yrkas dessutom att ett åtgärdsprogram för rekonstruktionoch utveckling av det norrländska jordbruket skyndsamt utarbetas. Utskottet får anföra följande. beslut om livsmedelspolitiken innebärbl. a. att de speciella förhållanden som råder i norra skall särskiltbeaktas vid jordbrukspolitiken.s utformning. Det fanns enligt beslutet fleraskäl som talade för en geografiskt väl differentierad jordbruksproduktion av istort sett den dåvarande storleken i norra . Med hänsyn bl. a. till jordbruketsstora betydelse för befolkning, sysselsättning, service och miljö fanns detanledning att behålla ett regionalpolitiskt motiverat stöd till näringen idenna del av landet. Detta ansågs betydelsefullt även frånförsörjningsberedskapssynpunkt. Trots riksdagsbeslut och de i samband därmedgjorda ekono miska satsningarna på prisstödet m. m. har produktionen minskat i norra . Särskilt påtaglig är minskningen av mjölkproduktionen. Enligt vissa beräkningar av kommer antalet mjölkleverantörer inom stödområdet med nuvarande utveckling att minska med ca 3000 fram till är 1990, varav ca 1 900 i de fyra nordligaste länen. Utöver effekterna för själva jordbruket får denna utveckling konse kvenser för sysselsättning, befolkningsunderlag och samhällsservice m. m. i en omfattning som enligt utskottets mening inte är acceptabel. Mot denna bakgrund är utskottet berett att förorda en förstärkning av prisstödet som går längre än regeringens förslag. Utskottet anser för sin del att ytterligare 100 milj. kr. bör anvisas för ändamålet. Detta belopp bör läggas ut i form av uppräkning av örestalen på mjölk, kött, fläsk, smågrisproduktion och potatis. Regeringen bör uppdra åt jordbruksnämnden att fördela beloppet på de olika produkterna. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt potatisod- , Utgångspunkten förfördelningen bör vara att man i första hand JoU 1985/86:24 tillgodoserbehoven i stödområdena 1 och 2 och att i övrigt avtrappning sker i omrädena 3och 4. Ienlighet med vad tidigare beslutat bör anslaget i sin helhetfinansienis med budgetmedel. Utskottets förslag innebär visserligen enytterligare belastning på statsbudgeten. Mot bakgrund av intresset attbibehålla befolkningsunderiag och sysselsättning i norra och medbeaktande jämväl av kostnaderna för att skapa nya arbetstillfällen inom andrasektorer av näringslivet måste den föreslagna merutgiften betecknas somsamhällsekonomiskt motiverad. Utskottetär medvetet om att inte ens en så omfattande satsning på prisstödet som nuföreslagits är fullt tillräcklig för att produktionen skall återföras till 1984års nivå, något som yrkas i bl. a. kommittémotion. Ytterligareöverväganden bör därför göras i fråga om Norriandsjord-brukets förutsättningarpå . Utskottet anser, i likhet med vad som anförts i några motioner,att en helhetssyn bör anläggas på Norriands-problematiken och att ettåtgärdsprogram för Norrlandsjordbruket bör utarbetas. Detta bör utformas ihuvudsak enligt synpunkterna i motionerna 606 och 612. a. bör uppmärksammasmöjligheterna till ökad samordning mellan å ena sidan de jordbrukspolitiskastödformerna och å andra sidan de regionalpolitiska och arbetsmarknadspolitiskainsatserna. Hänsyn bör tas till hela livsmedelssektorns betydelse frånberedskapssynpunkt och som underlag för sysselsättning m. m. Möjligheterna tillkombinationssysselsättning med jordbruk och/eller skogsbruk som bas börövervägas. Frågor om produktionsinriktning och alternativa produkter bör prövasmot bakgrund bl. a. av de klimatologiska betingelserna. Utöverdet åtgärdsprogram för Norrlandsjordbruket som utskottet förordat bör isammanhanget beaktas att det också utanför stödområdena finns glesbygdsområdenmed likartade problem i fråga om sysselsättning, befolkningsunderlag m.m. Detbör ankomma på regeringen att i samarbete med bl. a. jordbruksnäringensföreträdare utarbeta ett åtgärdsprogram i enlighet med utskottets uttalanden.Arbetet bör bedrivas skyndsamt. Vad utskottet anfört bör ges regeringen tillkänna. Utskottetshär redovisade överväganden tillgodoser i första hand - helt eller delvis -motionerna 606 yrkandena 2 och 3, 609 yrkandena 4-6 och 612 yrkandena 2, 6, 7och 8, 614 samt 615 yrkande 1. Yrkandeti motion 612 om statlig upphandling av livsmedel och prioritering av lokaltproducerade livsmedel och andra produkter torde inte åsyfta enbart stödområdenautan landet i sin helhet. Från regionalpolitisk synpunkt och med hänsyn tilllivsmedelsindustrins struktur m. m. kan det dock antas att åtgärder i enlighetmed motionen får störst effekt i glesbygden. Utskottet utgår från att motioneni denna del kan beaktas i samband med utarbetandet av ett åtgärdsprogram enligtutskottets förslag ovan. 1följande fristående motioner framförs yrkanden rörande stödet till Norriandsjordbruket: Jo22l av m.fl. (s), Jo222 av m.fl. (fp), Jo247 av Böije och (), 32 Jo256 av (), Jo265 av och 1985/86: 24 blad (m),Jo269 av och () och Jo270 av (). Imotion Jo221 föreslås olika åtgärder för att öka fläskproduktionen i de femnordligaste länen, vilket även skulle innefatta allmän dispensgivning fråninvesteringsförbudet inom animalieproduktionen. Lantbruksstyrelsenhar i bil. 6 till proposition 166 redogjort för de hittillsvarandeerfarenheterna av investeringsförbudets tillämpning. a. framgår attdispenser i många fall lämnas av regionalpolitiska skäl inom vissa delar avnorta . Utskottet är inte berett att föreslå en generell dispensgivningför de i motionen angivna områdena av landet. Beträffande övriga yrkanden imotionen bör framhållas att dessa är i viss mån tillgodosedda genom utskottetsförslag om höjda stödnivåer för bl. a. fläskproduktion och om ettåtgärdsprogram för Norrlandsjordbruket m. m. anfört gäller i hög grad även motionerna Jo222, Jo247, Jo256yrkande 2, Jo265 yrkandena 1 och 2 och Jo269 yrkande 1. Vadbeträffar motion Jo270, som särskilt behandlar jordbruket i , ärlikaledes yrkandet om bibehållen jordbruksproduktion i länet i viss mån tillgodosettgenom förslagen om ändrad stödområdesindelning (delar av länet överförs tillprisstödsomrädena 1 resp. 2 a) och om uppräkning av prisstödet. Övriga yrkandeni motionen går ut på att jordbruket i stödområdena befrias från vissainternavgifter, såsom avgifter för värphöns och slaktdjursavgifter m. m. Dessaåtgärder bör finansieras genom en progressiv, på djurbesättningens storlekbaserad avgift. Utskottetvill framhålla att det råder bred politisk enighet om att stödet tillNorrlandsjordbruket är ett regionalpolitiskt betingat stöd som bör finansierasmed budgetmedel. De åtgärder som föreslås i motionen skulle leda till enomfördelning av avgiftsmedel inom prisregleringssystemet som kan fåsvåröverskådliga effekter. Stödet till jordbruket i norra bör somhittills utgå huvudsakligen i form av ett prisstöd. Meddet anförda föreslår utskottet att de fristående motionerna lämnas utan någonvidare åtgärd från sida. Livsmedelsberedskapen vid krissituationer, m. m. Imotion 612 (c) erinras om att kärnkraftsolyckan i Tjernobyl har visat hursårbart industrisamhället är, liksom dess internationella beroende. Vårlivsmedelsberedskap är otillräcklig, framhåller motionärerna. När djureninte kan beta eller mark blir oanvändbar måste det vara en självklarhet attsamhället tar det fulla kostnadsansvaret för en sådan händelse som deninträffade kärnkraftsolyckan (yrkande 4). Ersättningsfråganhar sedermera varit föremål för en frågedebatt i riks dagen, . Jordbruksministern meddelade därvid att rege ringen haft överläggningar med () om de problem med betessläppning m. m. som uppstått på grund av kärnkrafts olyckan. Han var beredd att föreslå regeringen att införa en ordning enligt vilken ersättningsanspråk från enskilda lantbrukare prövas. Han anförde därvid att det var regeringens avsikt att jordbrukarna skall hållas skades- 33 3 1985/86. lösa för sådana åtgärder idetta sammanhang som de inte kunnat påverka. JoU 1985/86: 24 En avlantbruksstyrelsen tillsatt arbetsgrupp hade i uppgift att ta fram riktlinjerför att hantera ersättningsanspråk till följd av det radioaktiva nedfallet. Utskottetvill framhålla att regeringen, som framgår av jordbruksministerns redovisning,vidtagit åtgärder för att näringsidkare som drabbas av kärnkraftsolyckan skallfå ersättning. Utskottet utgår från att regeringen följer den vidareutvecklingen och vid behov vidtar de åtgärder som kan befinnas nödvändiga.Berört yrkande i motion 612 (yrkande 4) är därmed besvarat. Det bör tilläggasatt regeringen i en nyligen presenterad proposition lagt fram förslag omräddningstjänsten vid utsläpp av radioaktiva ämnen och andra olyckor (prop.1985/86: 170). Imotion 612 tas även upp betydelsen av jordbrukets omfattning och geografiskaspridning från beredskapssynpunkt. Med hänsyn till svårigheterna att under enkonflikt upprätthålla försöijningen inom bl. a. på grund av att storamilitära förband är förlagda dit bör enligt motionen redan i fredstid tillsesatt de viktigaste baslivsmedlen produceras inom området. Mot den bakgrundenyrkas i motionen att livsmedelsförsörjningen ges ökad betydelse i det pågåendearbetet i försvarskommittén. Utskottetvill erinra om att tryggandet av vårt lands livsmedelsförsörjning i fredstidsåväl som under avspärrning och krig utgör ett huvudmål för livsmedelspolitikensom fastställde . I den framställning angående det norrländskajordbruket som landshövdingarna i de fyra nordligaste länen samtmilitärbefälhavarna och civilbefälhavarna i Nedre och Övre militär-resp. civilområden tillställt utskottet betonas också sambandet mellanförsvars- och jordbrukspolitiken. Närdet gäller motionärernas yrkande om arbetet i försvarskommittén vill utskotteterinra om att behandlat kommitténs handläggning av frågorsom sammanhänger med livsmedelsförsörjningen. har i dettasammanhang framhållit att försvarskommittén (Ds Fö 1986:1) uttalat att förfunktionen Livsmedelsförsörjning bör analyseras vilka krav som med hänsyn tilllivsmedelsförsörjningen i krig bör ställas på den regionala fördelningen avproduktion och lagring. Enligt kommittén bör förhållandena i belysassärskilt. Kommitténs skrivelse skall enligt regeringens direktiv ligga tillgrund för planeringen (FöU 1985/86:8 s. 9). Utskottetvill för egen del framhålla att försvars- och beredskapsfrågor utgör en viktigfaktor bland de skäl som talar för ett stöd åt jordbruket i norra . Somframgår av försvarsutskottets yttrande är försvars-kommittén inställd pä attsärskilt belysa förhållandena i vad gäller produktion och lagring avlivsmedel. Enligt utskottets uppfattning kommer därigenom syftet med motion 612yrkande 5 att i väsentlig mån tillgodoses. Motionärernas synpunkter tordedelvis kunna beaktas också i samband med utarbetandet av det åtgärdsprogram somutskottet förordat i det föregående. Någon ytterligare åtgärd medanledning av motionsyrkandet påkallas således icke. Investeringsförbudetinom animalieproduktionen JoU 1985/86:24 Investeringsförbudinom animalieproduktionen gäller enligt beslut av sedan den 21 april1983 (JoU 1982/83:27). Ursprungligen gällde förbudet t. o. m. den 30 juni 1984men beslutade både och att föriänga förbudetmed ett är (JoU 1983/84:20 resp. 1984/85: 33). Iproposition 166 föreslås att förbudet förlängs med t. o. m.den 30 juni 1987. Som motivering anförs bl. a. följande (s. 36-38). Vidberäkning av den effekt som nybyggnadsförbudet haft bör hänsyn tas till attinvesteringsbenägenheten varit förhållandevis låg som lagenvarit i kraft. Jordbruksministern delar dock lantbruksstyrelsens uppfattningatt lagstiftningen har haft en återhållande effekt på investeringsverksamheten. Genomde möjligheter som finns enligt lagen att lämna dispens från nybyggnadsförbudethar vissa investeringar skett även för förbudet. Dispensskäl avövergångskaraktär dominerade dispensgivningen av lagensgiltighetstid. Därefter har brister i djur- eller arbetsmiljö varit detdominerande skälet för dispens. Ioch med att tvåprissystemet införts har behovet av ett fortsatt förbud motnybyggnad av djurstallar för mjölkproduktionen ifrågasatts. Inom nötkötts- ochsvinproduktionen kvarstår emellertid behovet av investeringsförbud oförändratfrämst mot bakgrund av att avvecklingsersättningar nu införts till producenterav nötkött och smågrisar. Enligtlantbruksstyrelsen skulle mot denna bakgrund en temporär förlängning avinvesteringsförbudet i och för sig kunna begränsas till att avse djurstallaravsedda för nötkötts- och svinproduktion. föreslår enförlängning av investeringsförbudet endast vad gäller fläsk- och äggproduktion.Mot sådana lösningar talar dock att djurstallar uppförda för ett ändamål kan haalternativ användning. Ett stall uppfört för mjölkproduktion kan exempelvisutan vidare användas för specialiserad nötköttsproduktion. Tillämpning avlagstiftningen och kontrollen skulle därför bli svårare än vid det generellaförbud som gäller . Övervägande skäl talar enligtjordbruksministerns mening för att nuvarande investeringsförbud förlängs medett år. Han föreslår därför att giltighetstiden för lagen (1983:147) om förbudunder mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur, svin och fjäderfäförlängs att gälla t. o. m. . Jordbruksministern vill i dettasammanhang fästa uppmärksamheten på att selektiva åtgärder av detta slag börvara tidsbegränsade. Om de permanentas finns risk för att de hämmareffektiviteten. Ienlighet med det anförda har inom upprättats ett förslagtill lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1983:147) om förbud under visstid mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur, svin och fläderfä, delsändring i samma lag. Imotion Jo241 av och (vpk) föreslås att investeringsförbudet förlängs utan tidsbegränsning för att ingå som ett led i avvecklandet av de s. k.djurfabrikerna. Samma syfte har den etable- ringskontroll av anläggningar för animalieproduktion som föreslås av 35 m. fl. (c) imotion Jo257 (yrkande 1). Att investeringsförbudet i stället skall upphävas föreslåsi tre motioner. JoU 1985/86: 24 Enligt m. fl. (fp) i motionJo244 (yrkande 7) är förbudet principiellt felaktigt och orsakar dessutomonödigt byråkratiskt arbete. I motion 615 (yrkande 2) av m. (fp) tas fasta på jordbruksnämndens tidigare redovisade uppfattning attåtgärder av det här slaget bör vara tidsbegränsade föratt inte verkaeffektivitetshämmande. Samma synpunkt framförs i motion 609 (yrkande 3) avArne i m.fl. (m), som dessutom åberopar att förbudet kanmedföra att angelägna åtgärder till förmån för djurmiljön blir eftersatta. Imotionen framhålls att det är synnerligen angeläget att ökad hänsyn tas tillden yttre miljön vid investeringar i djurstallar. Detta kan verka återhållandevid etablering av djurintensiva enheter. Utskottet instämmer för sin del i vad jordbruksministernhar anfört om behovet av ett förlängt förbud mot uppförande av djurstallar.Beträffande farhågorna att ett förlängt förbud skulle kunna motverka frånmiljösynpunkt angelägna åtgärder har utskottet därvid beaktat att lagensmöjligheter till dispens från förbudet just syftar bl. a. till att undvikasädana negativa följder. Utskottet delar vidare jordbruksministernsuppfattning att en förlängning av förbudet bör vara ettårig. Utskottet tillstyrker således propositionen och avstyrkermotionerna Jo241, Jo244 yrkande 7, 609 yrkande 3 och 615 yrkande 2. Ett förlängt förbud mot uppförande av djurstallar innebäratt förslaget om etableringskontroll i motion Jo257 enligt utskottets meningför närvarande saknar aktualitet. Utskottet avstyrker därför motion Jo 257yrkande I. Vissa ändringar i lagen (1967: 340) om prisreglering påjordbrukets område och de båda delegationerna är överens omatt föreslå att en avgift tas ut fr. o.m. på debekämpningsmedel som används i jordbruket. föreslår vidare attavgift skall tas ut också på ämnen eller beredningar som med hänsyn till sinaegenskaper och sin användning står bekämpningsmedel nära. Med detta avses medelsom används för att motverka groning hos skördeprodukter, eller medel förtillväxtreglering, blad- och blastdödningsmedel, kartgallringsmedel o. d.Avgiften föresläs tas ut med i genomsnitt . Efter samråd medregistreringsinnehavarna har nämnden kommit fram till att avgiften bör beräknasper dos (rekommenderad mängd per hektar vid en behandling). Varje behandlingbör således belastas lika av avgiften. Vid en sådan utformning anses avgiften blineutral vad avser valet av bekämpningsmedel. Avgiften uttryckt per mängdenhet(kg, liter) kommer att variera mellan bekämpningsmedlen när olika mängd perhektar och behandling rekommenderas. Vissa bekämpningsmedel används både i jordbruket och inom trädgårds sektorn. föreslår att avgifter som belastar andra nä- 36 ringar änjordbruket återförs till resp. näring pä samma sätt som sker JoU1985/86: 24 med prisregleringsavgiften på handelsgödsel. De avgifter som tas in på bekämpningsmedel som används ijordbruket föreslås få användas inom jordbruksprisregleringen. Eftersom medlenvia regleringen återförs till jordbruket bör avgiften inte få påverka livsmedelspriserna. Jordbruksministern biträder jordbruksnämndens förslag omen prisregleringsavgift på bekämpningsmedel som används inom jordbruket. Införandetav föreslagen avgift leder till att de jordbrukare som förbrukarbekämpningsmedel i stor omfattning fär ta ett större ansvar för kostnadernaför överskottsproduktionen. Detta kan ses som ett led i regeringens strävan attav hälso- och miljöskäl minska användningen av bekämpningsmedel och minskaöverskottsproduktionen. Avgiften leder också till en jämnare belastning avinterna avgifter mellan jordbrukare som odlar spannmål för foder ochhumankonsumtion. Avgiften bör tas ut på såväl inhemska som importeradebekämpningsmedel. Inkomsterna från avgiften bör som jordbruksnämnden föresläranvändas inom jordbruksprisregle-ringenn och avgiften bör därför inte fåpåverka livsmedelspriserna. Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag. Somjordbruksministern anfört bör det ankomma på regeringen att besluta omavgiftens storlek och om hur den bör tas ut och administreras. 1 den mån avgiftav administrativa eller andra skäl måste tas ut på bekämpningsmedel som användsav andra näringar än jordbruket bör avgiften återföras till resp. näring. Huråterföringen skall gå till bör fä beslutas av regeringen. Kostnaderna för attadministrera avgiften bör finansieras med avgiftsinkomster. Vad beträffar lagförslagels redaktionella utformning villutskottet framhålla att lagen om ändring i lagen (1967:340) om prisregleringpä jordbrukets område numera promulgerats, med författningsnummer 1986:218.Ikraftträdandet har bestämts till . Någon ikraftträdandebestämmelsebehövs ej i det nu aktuella lagförslaget. Utskottet föreslår en redaktionelljämkning av lagförslaget i enlighet med det sagda. Med stöd av lagen om prisreglering på jordbrukets områdetas förmalningsavgift ut på vete och råg som används för tillverkning av mjöl,gryn, flingor eller liknande produkt. och de båda delegationerna är i principöverens om att en utvidgning av basen för uttagande av förmalningsavgift börske fr.o.m. . En förutsättning för detta är dock enligtnämnden dels att erforderligt lagstöd erhålls, dels att en sådan utvidgning kangöras utan att det leder till mer betydande nu oförutsedda problem för berördabranscher. förslag innebär att prisregleringslagenändras sä att det blir möjligt att ta ut förmalningsavgift också på havre och korn som används för tillverkning av mjöl, gryn, flingor eller liknande produkt. Vidare innebär förslaget att förmalningsavgift skall kunna tas ut för spann mål som används för til/verkning av malt. Jordbruksministern biträder jordbruksnämndens förslag attprisregie- JoU 1985/86:24 ringslagen bör ändras så att det blir möjligt attutvidga underlaget för förmalningsavgift på det sätt som jordbruksnämndenföreslår om så skulle befinnas lämpligt. Han anser emellertid att fråganbehöver utredas ytterligare innan regeringen tar ställning till om och ivilken utsträckning som den av honom nu förordade lagändringen bör utnyttjas.Denna utredning bör gälla dels regleringsekonomins utveckling, delskonsekvenserna för berörd industri, inte minst ur regionalpolitisk synpunkt.Vidare måste effekterna för konsumenterna redovisas. Det bör ankomma påjordbruksnämnden att göra denna utredning. Utskottetansluter sig till regeringens nu redovisade överväganden. I avsnitt 2.6.1 och 2.6.2 i proposition 166 harföreslagits vissa ändringar i lagen (1967:340) om prisreglering pä jordbruketsområde. I bilagan till lagen (1967:340) om prisreglering päjordbrukets område bör vidare texten för varuslag enligt tulltaxenummer 18:06ändras. Härigenom uppnäs kongruens med texten i bilagan till lagen (1941:251)om särskild varuskatt enligt den lydelse bilagan erhållit enligt lagen(1984:923) om ändring i nämnda lag. Utskottettillstyrker detta förslag. Jordbrukets rationalisering m. m. I några fristående motioner tas upp frågor omlantbruksnämndernas verksamhet i olika avseenden, bl. a. i fråga omrationaliserings- och rädgiv-ningsarbetet. Enligt motion Jo210 av m.fl. (s) bör enstatskontroll av "giftfri odling" införas genom lantbruksnämnderna.Härigenom skulle konsumenterna, som i allt högre grad efterfrågar sådanaprodukter, få garantier för att dessa verkligen är till alla delar giftfrittodlade. En sådan kontroll skulle ge fördelar i många andra avseenden, bl. a. ifråga om möjligheterna att exportera svenska livsmedel av hög kvalitet ochreducera överskottsproduktionen. Utskottet har i olika sammanhang understrukit detangelägna i att vi skaffar ökade och bättre kunskaper om alternativen tilldagens produktionsformer. har behandlat ett regeringsförslagrörande ett sammanhållet forskningsprogram om nya produktionsformer i jordbruketoch om insatser för ökad rådgivning om miljöfrågor m. m. i samband medanvändning av växtnäring och kemiska bekämpningsmedel samt om alternativ odling(prop. 1985/86:74, JoU 13 s. 73 f.). Dessa överväganden är i stor utsträckningägnade att tillgodose motionens allmänna syfte. Det bör vidare nämnas att utskottet behandlat ettantal motioner om den offentliga livsmedelskontrollen, bl. a. såvitt avser livsmedelskvali tet och förekomsten av bekämpningsmedelsrester i grönsaker m.m. (se JoU 1985/86:16).