bet · G901JoU24 · 1985-12-31 00:00:00 — Av betänkandet framgår bl. a. att livsmedelskontrollut redningen lagt fram förslag som gäller den offentliga livsmedels- 38 kontrollen (SOU 1986:25). När det gäller själva huvudfrågan i motionen, nämligenkvalitetskontroll JoU 1985/86: 24 och marknadsföring av alternativt odladeprodukter, är utskottet inte berett att förorda sä genomgripande förändringarav den offentliga livsmedelskontrollen som motionen innebär. Utskottet villdock i detta sammanhang fästa uppmärksamheten på att livsmedelsverket nyligenpublicerat vissa överväganden i detta ämne (se , nr 21986). Utskottet vill tillägga att den alternativa odlingensföreträdare inrättat ett gemensamt intresseorgan för de yrkesodlare somtillämpar vissa, närmare angivna, odlingsformer. Det finns också en särskildkontrollförening för alternativ odling (KRAV) som utfärdar regler rörandeodlingsformer m.m. och utför besiktningar hos odlarna. Odlare som är anslutnatill systemet kan använda ett speciellt kontrollmärke vid marknadsföringen avsina produkter. Utskottet utesluter inte att det på kan finnasanledning att överväga någon form av statlig kontroll på förevarande område.För närvarande är dock inte utskottet berett att föreslå några åtgärder i denriktningen. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Jo210. Vad utskottet ovan anfört om riksdagsbeslut rörande ettforskningsprogram om nya produktionsformer i jordbruket och rådgivningen m.m.bör kunna tillgodose även motion Jo233 yrkande 2 av () ominriktningen av jordbruksforskningen och rådgivningsverksamheten. I motion Jo2l7 (yrkande 8) av i m.fl. (m) föreslås att en utredning tillsätts för att kartlägga statens ochkommunernas markinnehav samt lägga förslag om hur marken kan utnyttjas. Enutgångspunkt bör vara att huvuddelen av det allmännas markinnehav erbjuds den somarrenderar marken. Utskottet erinrar om att ett liknande motionsyrkandenyligen behandlats av (JoU 1985/86:12). I detta sammanhang anfördeutskottet bl. a. följande: Utskottet vill understryka att det närmast åvilarlantbruksnämnderna att verka för en bättre ägostruktur i jord- och skogsbruket.Härvidlag utgör jordfonden ett effektivt hjälpmedel för berörda näringarsstrukturrationalisering. Med medel frän jordfonden kan lantbruksnämndernabedriva en aktiv inköps- och försäljningsverksamhet. I mån av tillgång omfattarverksamheten självfallet också mark som ägs av staten och kyrkan m.fl. Behovetav åtgärder mot strukturproblemen bör enligt utskottets mening diskuteras i ettvidare sammanhang, vari kan beaktas bl. a. strukturutredningens övervägandenoch resultatet av det arbete som pågår i dödsboutredningen. Meddet anförda avstyrker utskottet motionerna 1984/85:2276 och 1984/85: 2304 imotsvarande del. Det bör tilläggas att utskottet behandlat motionerom jordförvärvs lagstiftningen m. m. och därvid bl. a. hänvisat till att en översyn av jordför värvslagen förbereds i (JoU 1985/86:20). Utskottet utgår från att även dessa överväganden kommer att få betydelse när det gäller möjligheten till tillskottsförvärv m. m. för enskilda brukare. 1 avbidan på resultatet av de överväganden som pågår i olika sammanhang på närlig gande områden bör motionen inte föranleda någon särskild åtgärd från sida, såvitt nu är i fråga (yrkande 8). Vad utskottet anfört är av betydelse också förbedömningen av JoU 1985/86:24 motion Jo244 av m. fl. (fp) variföreslås (yrkande 14) ett riksdagsuttalande av innebörd att lantbruksnämndernainte bör tillämpa ett ensidigt storlekstänkande i rationaliseringsverksamheten.Utskottet utgår från att lantbruksnämnderna - särskilt i ett läge med vikandelönsamhet i jordbruksnäringen gör ytterst noggranna kostnads- ochintäktskalkyler beträffande planerade investeringar i mark, byggnader ochmaskiner m. m. Syftet med motionsyrkandet bör enligt utskottets mening kunnatillgodoses utan något initiativ från sida. I motion Jo266 av () påpekas att vissabestämmelser i lagen (1979:425) om skötsel av jordbruksmark är oförenliga medsträvandena att nedbringa den olönsamma överskoltsproduktionen i jordbruket.Motionären syftar närmast på kravet enligt 4 § på tillstånd av lantbruksnämndenför att jordbruksmark skall få tas ur produktion. Enligt motionen bör denenskilde själv få avgöra om det är lönsamt att bibehålla produktionen. Utskottet har i det föregående behandlat kostnadsansvaretför jordbrukets överskottsproduktion och redovisat olika åtgärder somvidtagits resp. föreslagits för att åstadkomma en bättre produktionsbalans.Vidare har utskottet i förevarande avsnitt lämnat uppgifter om en översyn avjordförvärvslagen som förbereds i . Utskottet anser detnaturligt att man vid dessa överväganden prövar i vad män t. ex.tillståndskravet enligt lagen om skötsel av jordbruksmark kan behöva jämkas motbakgrund av kommande förslag om minskning av överskottsproduktionen e. d.Dessa bedömningar är emellertid av mera långsiktig karaktär, och utskottetanser för sin del att det inte finns tillräckligt underlag för att nu bedömabehovet av lagändringar i enlighet med motionärens förslag. Utskottet avstyrkersåledes motion Jo266. Vissa livsmedelspolitiska frågor, m. m. Utskottet behandlar i detta avsnitt ett 20-tal motionerfrån allmänna motionstiden i olika livsmedelspolitiska frågor m. m. Deämnen som dominerar i motionerna är frågor om livsmedels kvalitet och åtgärderför att främja en kvalitativt högtstående produktion, vari inbegrips även minskadanvändning av handelsgödsel och bekämpningsmedel. I flera motioner tas uppproblemen med sviktande lönsamhet i jordbruket och produktionsöverskotten.Stor uppmärksamhet ägnas även åt djurens livskvalitet i animalieproduktionen. Livsmedelskvalitet m. m. Frågor om livsmedlens kvalitet tas upp i motionerna Jo214,Jo229, Jo236, Jo250, Jo258, Jo276, Jo504, Jo514 och Jo527. Enhgt motion Jo236 av m. fl. (s) bör livsmedlens kvalitet vara ett överordnat mål för hvsmedelspolitiken. Prisstödet bör utformas så att det blir lönsamt att satsa på kvalitet snarare än kvantitet. Ett system för kvalitetsmärkning av livsmedel bör införas (yrkandena 1-3). I motion Jo276 av m.fl. (c) understryksutbildningens JoU 1985/86:24 betydelse när det gäller att tillgodose kraven päen bättre matkvalitet. Vidare föreslås att skolor och vårdinrättningar bör sökasig bort från storkök och industriproducerad mat. En god matkultur måste enligtmotionen bli en självklarhet för daghem, skolor och värdinrättningar. Ettdecentraliserat och småskaligt samhälle är också betydelsefullt i dettahänseende. Livsmedelsindustrin, handeln och distributionen bör anpassas tillkraven på bättre matkvalitet och större närhet mellan producent och konsument(yrkandena 13). Enligt motion Jo258 av m. fl. (vpk) börlivsmedelspolitiken utgå frän alla medborgares behov av trygg tillgång tillnäringsrik, smaklig och hälsosam föda till rimliga priser (yrkande 1). I motion Jo504 av och ()anförs att sambanden mellan produktionsförhållanden i jordbruket och livsmedelskvalitetenbör beaktas. Vidare bör sambandet mellan kost och hälsa vara en viktig del ilivsmedels- och konsumentpolitiken (yrkandena 2 och 4). I några motioner berörs prissättningen på vissa speciellaprodukter med utgångspunkt i kraven på en hög produktkvalitet och/eller behovetav bättre levnadsbetingelser för djuren. Enligt motion Jo214 av och () bör prissättningen på korn vara sådan att den stimulerar till odling avsorter med högre proteinhalt men något lägre avkastning. Enligt motion Jo229 av m. fl. (s) börodlingen av s. k. dubbellåga oljeväxtsorter med högre proteinkvalitetstimuleras genom en ändrad inriktning av odlingsstödet. Vidare bör skärptakvalitetskrav införas för korv enligt EG;s normer. Genom högre köttinnehäll ikorven kan överskottsproduktionen reduceras eller kanske helt elimineras. I motion Jo250 av () anförs att etthögt celltal pä mjölken är ett tecken på att djuren utsätts för negativamiljöfaktorer. Prissättningen på mjölk bör därför differentieras, vilketinnebär fördelar för både producenter och konsumenter. De producenter somhåller en god miljö för sina djur skulle premieras, och skulle mankunna tillmötesgå konsumenternas önskemål om att produkterna skall komma frånså friska djur som möjligt. Liknande synpunkter i fråga om kvalitetsbetalning förmjölk framförs i motion Jo514 av och ().Motionen innehåller också förslag om märknings- och kvalitetskrav på kött- ochäggproduktionen. I korthet går motionen ut på att man bör överväga enkvalitetsklassindelning på kött som bl. a. anpassas efter djurets ursprungslandoch friskhetsgrad vid veterinärbesiktningen. Beträffande ägghandeln skullemotsvarande system kunna omfatta en märkning av äggen som anger huruvida dessahärrör från burhöns eller frän höns som uppföds pä annat sätt. Liknande synpunkter anförs i motion Jo527 av (), såvitt avser ägg- och fläskproduktionen. Med hänsyn till att en stor del av fläskproduktionen måste avsättas på väridsmarknaden till låga priser bör det enligt motionen vara rimligt att ge miljökraven större tyngd. All erfa renhet visar att alternativa, bättre uppfödningsmetoder utvecklas om pris- 41 stimulanser införs. Utskottets överväganden JoU 1985/86:24 Utskottetvill inledningsvis erinra om att det s.k. konsumentmålet enligt beslutom livsmedelspolitiken innebär att konsumenterna skall få tillgång tilllivsmedel av god kvalitet och till rimliga priser. Konsumentmä-let skall varaett med inkomstmålet för jordbruket likställt delmål under livsmedelspolitikenshuvudmål. Konsumentmålet innebär vidare att konsumenterna skall ges godamöjligheter att välja mellan livsmedel av olika slag och att livsmedlen ärfullgoda frän kost- och näringssynpunkt. 1fråga om kost och hälsa anfördes i nyssnämnda sammanhang bl. a. att informationoch utbildning, produktutveckling och livsmedelslagstiftningen borde användassom medel för att åstadkomma de förändrade kostvanor som rekommenderats avlivsmedelskommitténs expertgrupp för kost- och hälsofrågor. Utskottet vill ianslutning till de nu aktuella motionerna understryka att frågor omlivsmedelskvalitet m. m. bör ägnas ingående uppmärksamhet, såväl iprisregleringssystemet som i forskning och utbildning m. m. Det är angelägetatt produktion, distribution och förädling sker i former som kan tillgodose dekvalitetskrav som i allt större utsträckning reses från konsumenternas sida.Vad beträffar forskning och rådgivning m. m. innebär beslut om ettforskningsprogram för nya produktionsformer i jordbruket att ett viktigt stegtagits på vägen mot ett biologiskt och ekologiskt anpassat jordbruk. Skogs- ochjordbrukets forskningsråd arbetar med ett förslag tillsammanhållet program för livsmedelsforskning. Vidare bör nämnas attjordbruksnämnden fått i uppdrag att överväga möjligheterna tillkvalitetsbetalning inom jordbruksprisregleringen i syfte att stimuleraanvändningen av produktionsmetoder som främjar bästa möjliga livsmedelskvalitetoch/eller tar särskild hänsyn till djur och miljö. I fråga omvegetabilieproduktionen har nämnden redan infört ett system förkvalitetsbetalning av brödsäd. Ett principbeslut föreligger om motsvarandeprissystem för fodersäd. Vidare har livsmedelsverket fått i uppdrag att utredaett system för kvalitetsmärkning av livsmedel. Vadsärskilt beträffar motionerna om vissa missförhållanden i animalieproduktionenvill utskottet framhålla att utskottet i viss mån instämmer i den kritik somframförts härvidlag. Desenaste decenniernas ökade kunskaper om djurens produktionsförmåga har letttill en kraftigt ökad effektivitet i animalieproduktionen. I takt medbiologiska framsteg och genetiska möjligheter har de tekniska lösningarnautvecklats och förfinats i djurstallarna. Parallellt med kraven på ökadrationalisering och lönsamhet har en följd av denna utveckling varit attintensiv djuruppfödning premierats framför mera extensiva djurhållningsmetoder.Besättningarnas storlek har ökat. Framför allt inom produktionen av fläsk ochägg och uppfödningen av köttdjur har storleksrationaliseringen gått mycketlångt. Trots ökade kunskaper om de olika djurslagens krav på inhysningsformerhar man inte i tillräckligt hög grad beaktat djurens naturliga beteende vidutformningen av produktionsmetoder. Denna utveckling har medfört problem fråndjurhälsosynpunkt. Produktionssjukdomarna hos djuren förorsakar stort lidandeoch föranleder risker för nedsättning av kvaliteten på livsmedelsråvarorna.Härtill kommer bety- dandekostnader för produktionsbortfall. är dock sambanden JoU1985/86: 24 mellan djurhälsa, livsmedelskvalitet och produktionsformer intetillräckligt utforskade för att några bestämda slutsatser skall kunna dras angåendet. ex. för- och nackdelar med större resp. mindre djurantal i besättningarna. har mot angivna bakgrund beslutatförstärka forskningen på förevarande område i enlighet med förslagen iproposition 1985/86:74 (se JoU 1985/86:13). I samband med en hearing med professor ,skogs- och jordbrukets forskningsråd, har utskottet informerats om aktuellaforskningsprojekt rörande djurens levnadsbetingelser i animalieproduktionenm.m. I detta sammanhang bör också nämnas att . och inlett ett samarbeteför att öka matens kvalitet. Samarbetet kommer, enligt vad utskottet erfarit,att omfatta bl. a. prissättning efter matkvalitet, distribution, lokal upphandling,utbildning om mat och kvalitet m. m. När det gäller prissättningen pä mjölk vill utskotteterinra om att jordbruksnämnden utfärdat föreskrifter som innebär attinnehavare av mejeri skall vidta åtgärder (varning resp. avstängning) mot enproducent som levererat mjölk med cellhaltvärden över 750000 perml. Enligt uppgift överväger jordbruksnämnden att införa ettprisavdrag för mjölk som är otillfredsställande frän angiven synpunkt. Vad utskottet anfört om att kraven på livsmedlens kvalitetalltmera ställs i förgrunden i olika sammanhang bör i stor utsträckning kunnatillgodose syftet med motionerna Jo236 yrkandena 1-3, Jo258 yrkande 1, Jo276yrkande 3 samt Jo504 yrkandena 2 och 4. Med hänvisning till uppgifterna ovan om av jordbruksnämndentillämpat system för kvalitetsbetalning av vegetabilier föreslär utskottet attmotionerna Jo214 och Jo229 i motsvarande del lämnas utan någon särskild åtgärdfrän sida. Sistnämnda motion bör inte heller föranleda någonriksdagens åtgärd såvitt avser kvalitetskrav för korvprodukter. Det bör nämnasatt livsmedelsverket med stöd av gällande livsmedelslagstiftning har möjlighetatt utfärda föreskrifter rörande sammansättningen av vissa produkter. Motionerna Jo250, Jo514 och Jo527 får anses besvarade medvad utskottet ovan anfört om dels nackdelarna med storleksrationaliseringeninom animalieproduktionen, dels jordbruksnämndens föreskrifter rörandecell-haltsvärden i mjölken m. m. Utskottet utgår från att motionärernas synpunkterrörande prissättning och kvalitetsmärkning kommer att beaktas i samband med defortsatta övervägandena på förevarande område. Vad utskottet anfört bör gällaäven motionerna Jo215 (s), Jo224 (s), Jo248 (vpk), Jo257 yrkande 2 (c), Jo258yrkande 4 (vpk) och Jo513 (s), vilka samtliga syftar till en djurhållning somär bättre anpassad till djurens naturliga beteende. Utskottets uttalanden ovan bör kunna tillgodose ävensyftet med motion Jo610 av () yrkande 5. Motionen går ut på att lantbrukssty relsen bör skärpa kraven på samband mellan areal och antalet djur vid 43 nyetablering.Utskottet vill framhålla att lanlbruksstyrelsens anvisningar JoU 1985/86:24till förordningen om statligt stöd till jordbrukets rationalisering innehållervissa krav i fråga om arealunderlag m. m. för att rationaliseringsstöd skallutgå. Motionen påkallar ingen särskild åtgärd från sida, såvitt nuär i fråga. Med hänvisning till att kost- och näringsfrågor framhållssom betydelsefulla i bl. a. läroplanen för föreslär utskottet attmotion Jo276 yrkande 1 lämnas utan vidare åtgärd. Enligt yrkande 2 i motion Jo276 bör skolor ochvårdinrättningar m.fl. institutioner söka sig bort från storkök ochindustriproducerad mat. Ett närliggande ämne tas upp i vpk-motionen 258(yrkande 9) som går ut på att man vid offentlig upphandling av livsmedel börställa villkor sä att konsumenternas behov av "giftfria" ochhögkvalitativa livsmedel tillgodoses. Utskottet delar motionärernas synpunkterså till vida att det är angeläget att skolor och värdinrättningar m. fl.institutioner fär tillgäng till näringsriktiga och högkvalitativa livsmedel.Det bör emellertid inte ankomma på utan i första hand på vederbörandehuvudman för verksamheten att fatta de beslut som behövs för att tillgodosebehoven av fullvärdig kost m. m. Motionerna bör således inte föranleda någonsärskild åtgärd, såvitt nu är i fråga. Vissa livsmedelspolitiska frågor i övrigt I motion Jo258 av m.fl. (vpk) understryksbehovet av en heltäckande livsmedelspolitik där hela produktionskedjan frånråvara, förädling, distribution och handel samordnas planmässigt (yrkande 2).Vidare understryks vikten av att de olika regionerna i landet blir så"självförsörjande" som möjligt och att man motverkar tendensernatill allt större distributionsavstånd mellan producenter och konsumenter(yrkande 3). Enligt yrkande 6 bör ett oberoende forskningsinstitut inrättasvars verksamhet bygger på en helhetssyn pä folkhälsa, miljö och arbetsmiljö. Ivpk-motionen N304 yrkande 1 föreslås, med hänvisning till motiveringen i motionJo258, att konsumentdelegationer inrättas vid statens pris- och kartellnämnd. Utskottet erinrar om att beslut omlivsmedelspolitiken avser åtgärder som berör i princip hela livsmedelssektorn.Livsmedelspolitiken har därmed ett vidare syfte än att enbart påverkajordbrukets förhållanden. Vidare underströks vikten av en geografiskt väldifferentierad produktion. Beträffande forskningen pä livsmedelsområdet börframhållas att beslöt ge skogs- och jordbruketsforskningsråd () en sammanhållande funktion inom livsmedelsforskningen (JoU1984/85:27). Forskningen på livsmedelsområdet skall bl. a. omfatta enhelhetssyn på livsmedelskedjan och utgå från konsumentens krav på livsmedlen.SJFR har sedermera fått i uppdrag att ta fram ett sammanhållet program förlivsmedelsforskning. Utskottet föreslär med hänvisning till det anförda attmotion Jo258 yrkandena 2, 3 och 6 inte föranleder någon vidare åtgärd från sida. Det bör dock påpekas att utskottets överväganden i det föregående 44 om behovetav att anpassa produktion och förädling m. m. till konsument- JoU 1985/86:24 kraven i visS män kan tillgodose även motion Jo258 i motsvarande delar. Utskottet har ej funnit anledning att biträda yrkandet imotion N304 om inrättande av konsumentdelegationer vid statens pris- och kartellnämndoch hänvisar härvid till näringsutskottets yttrande över motionen (bil. 2).Motionen avstyrks i den delen. Med hänvisning till att förhållandena inom industri- ochhandelsledet skall utredas ytterligare enligt livsmedelspolitiskabeslut avstyrker utskottet yrkande 15 i motion Jo244 (fp) om vikten avkonkurrens i förädlingsledet. Vidare avstyrker utskottet yrkande 1 i sammamotion om en utredning med uppgift att undersöka möjligheterna till enminskning och förenkling av jordbruksregleringen. Enligt beslut omlivsmedelspolitiken bör de möjligheter som finns att förenkla och begränsajordbruksprisregleringen tillvaratas. Enligt utskottets mening bör det iförsta hand ankomma på jordbruksnämnden att ta initiativ till förenklingar m.m.på förevarande område. Med samma motivering avstyrks yrkande 3 i folkpartietsföljdmotion 615 till proposition 166. I motion Jo276 (c) yrkande 6 kritiseras den nuvarandeinriktningen av jordbrukspolitiken med allt större krav pä rationalisering,effektivitet och stordrift. Enligt yrkande 7 bör förorenat slam frånreningsverken ej få användas som gödselmedel. I yrkande 8 föresläs att åtgärdervidtas för att motverka jordbrukets negativa miljöeffekter. Åkermarkenslångsiktiga kvalitet bör bevaras och om möjligt förbättras (yrkande 9).Produktionen av råvaror för den fytokemiska industrin liksom energigrödor m. m.bör främjas (yrkande 12). Utskottet är för sin del inte berett att föreslå någonändrad inriktning av livsmedelspolitiken i enlighet med yrkande 6 i motionen.Genom att frågor om livsmedlens kvalitet och biologiskt anpassadeproduktionsformer alltmera ställs i förgrunden finns det anledning att antaatt motionens syfte kommer att delvis tillgodoses. 1 anslutning till yrkandena9 och 12 vill utskottet främst hänvisa till överväganden ianslutning till proposition 1985/86:74 om jordbruksforskning m. m. och som bl.a. syftar till en minskad användning av handelsgödsel och bekämpningsmedel. Inämnda sammanhang har vidare anförts bl. a. att de areella näringarnasproduktion kommer att få en varierad användning. En ökad odling avråvaror för fytokemisk produktion kan bli av väsentlig betydelse för jordbruketoch trädgårdsnäringen genom att nya grödor kan tillföras och traditionella grödorkan få nya användningsområden. Särskilda medel har anvisats för vissförsöksverksamhet med att framställa etanol ur spannmål. Det bör vidareframhållas att den arbetsgrupp som tillsatts för att föreslå åtgärder förproduktionsanpassning på vegetabiliesidan kan väntas beröra frågan om i vad månåkerarealen kan utnyttjas för alternativ produktion. När det gäller spridningen av slam från reningsverken harstatsrådet, numera statsministern, i en frågedebatt den 6februari 1986 anfört bl. Ett omfattande arbete har bedrivits inomlantbruket, ., miljövärdenoch hälsoskyddet beträffande användning av rötslam inom jordbruket. Anvisningari detta avseende har funnits . Naturvårdsverketsammankallade företrädare för Länt- JoU 1985/86: 24 brukamasRiksförbund, och för nya överläggningar om omhändertagande av slamfrån kommunala avloppsreningsverk. angav därvid sin avsiktatt komplettera de nu gällande råden förslamhantering med sikte på en sänkning av metallhalter i slammet. Verketmeddelade också att ett nytt genomgripande arbete skall startas beträffandeslutligt omhändertagande av kommunalt avloppsslam. De av naturvårdsverketföreslagna åtgärderna godtogs enligt uppgift av de övriga parterna vidöverläggningen. Detär nödvändigt att undvika förorening av åkermarken med tungmetaller och annatsom kan vara skadligt för markens produktionsförmåga och olämpligt med hänsyntill miljö- och hälsoskydd. Jag förutsätter att den nya granskning av frågansom påbörjat skall leda till resultat som ärtillfredsställande såväl från jordbrukssynpunkt som beträffande miljö- ochhälsoskyddsintressen. Jag vill vidare erinra om att regeringen också på andrasätt arbetar för en minskning av tungmetallbelastningen på , bl. a.genom åtgärder för att få till stånd en minskad kadmiumhalt i handelsgödsel. Iproposition 1984/85:74 om jordbruksforskning, m. m. föreslår också regeringenatt vissa medel skall ställas till skogs- och jordbrukets forskningsrådsförfogande för forskning inom ramen för ett av rådet redovisat program. I dettaprogram pekas även på frågan om tungmetaller i slam. Utskottetföreslår med hänvisning till uppgifterna i frågesvaret att motion Jo276 yrkande7 lämnas utan vidare åtgärd. Åtgärderför att främja exporten av livsmedel föreslås i motionerna Jo217 yrkande 3 ochJo276 yrkande 11. Enligt den sistnämnda motionen är en mer nyanserad syn påöverskottsproduktionen nödvändig. Hänsyn bör tas till dess positiva effekter ifråga om sysselsättning och handelsbalans. Enligt motion Jo2I7 börlivsmedelsexporten inriktas pä långsiktiga kontrakt till så goda villkor sommöjligt. Vår höga livsmedelskvalitet ger oss konkurrensfördelar gentemot mångaländer. Staten bör främja exporten på olika sätt, bl. a. genom subventioneradekrediter. Utskottetbehandlade vissa frågor om exporten av livsmedel (JoU1984/85:36 s. 13). Ett centralt organ (Food From ) har inrättats meduppgift att främja exporten av svenska livsmedel, såväl råvaror frånjordbruket, trädgårdsnäringen och fisket som mer bearbetade livsmedel. I vissutsträckning lämnas ekonomiskt stöd för marknadsföringsaktiviteter. /86 har sammanlagt ca 6 milj. kr. stått till förfogande förverksamheten. Enligt utskottets mening bör de fortsatta strävandena att främjaexporten av livsmedel göras inom ramen för denna organisation.