bet · G901SfU22 · 1985-12-31 00:00:00 — Utskottetvidhåller denna uppfattning och avstyrker således bifall till motionerna Sf218och 81330. Tre motioner tar upp frågan om att slopa begränsningentill per barn och år för tillfällig föräldrapenning. m.fl. begär i motion Sf202 ett fillkännagivande angående behovet av ersättningutöver för sjuka barn i de fall vårdbehovet är omfattande men inteberättigar till vårdbidrag. Den grupp barn som berörs av förslaget är enligtmotionärerna mycket liten. Liknande synpunkter framförs av m. fl. imotion Sf258 yrkande 3 och av m. fl. i motion Sf283 yrkande 9. Utskottet har senast i betänkandet SfU 1984/85:21 avstyrktmotionsyrkanden med samma innebörd. Utskottet hänvisade därvid tillföräldraförsäkringsutredningens uttalanden om att den tillfälligaföräldrapenningens syfte är att täcka den enskildes behov av ersättning i meraakut uppkomna vårdsituationer. Utredningen fann det mot denna bakgrund intelämpligt att frågan om det ekonomiska stödet fill föräldrar med långvarigteller ofta sjuka barn löstes inom föräldraförsäkringens ram. Utskottet erinradeockså om att departementschefen i proposition 1984/85:78 ansett atterlarenheterna av ersättningsreglerna lör tilllällig vård av barn inte gavanledning till att förändra antalet ersättningsdagar inom försäkringen.Utskottet finner inte anledning till någon ändrad bedömning och avstyrkersåledes bifall till mofionerna Sf202, Sf258 yrkande 3 och 8f283 yrkande 9. begär i motion Sf219 att bådaföräldrarna skall ha rätt att samfidigt uppbära tillfällig föräldrapenning i defall de avstår från förvärvsarbete därför att de har ett handikappat barn somär sjukt och vårdas på sjukhus. På samma sätt bör båda föräldrarna ha rätt attfå ersättning om barnet skall på återbesök till sjukhuset. Såsom redovisats ovan får tillfällig föräldrapenning utgestill båda föräld rarna om de följer med barn som lider av allvarlig sjukdom till läkare. Samma sak gäller om båda föräldrarna som ett led i behandlingen behöver delta i ett läkarbesök eller vid läkarordinerad behandling (4 kap. 16 § AFL). De krav som framförs i motion 8f219 tillgodoses således av gällande bestämmelser på området, och motionen kan därför lämnas utan avseende. I motion Sf228 begär i yrkande 1 bl. a.lörslag fill höjd SfU 1985/86:22 åldersgräns till för tillfälligföräldrapenning om föräldrarna måste ta ledigt för att följa barn till läkare,om barnet läggs in på sjukhus eller har svår ' sjukdom hemma. Även detta motionsyrkande tillgodoses enligt vad ovan redovisatsav gällande bestämmelser i (4 kap. 11 §) och kan lämnas utan avseende. 1 två motioner begärs att tillfällig föräldrapenning skallkunna utges även för vård av vuxna handikappade barn. Motionärerna i motionSf283 (yrkande 10) av m. fl. hävdar att föräldrar tillpsykiskt utvecklingsstörda barn som är måste ta ledigt från arbetetom barnen blir sjuka. Nuvarande bestämrrrelser medger inte rätt till ersättningfrån försäkringen i sådana situationer. Regeringen bör därför överväga hur enrätt fill tillfällig föräldrapenning för dessa föräldrar skall utformas.Gunhild och begär i motion Sf325 ett tillkännagivandeom att åldersgränsen bör slopas för rätt till föräldrapenning vid tillfälligvård av handikappade barn som bor kvar i föräldrahemmet. Motionen avsersärskilt vård av psykiskt utvecklingsstörda. Åldersgränsen för rätt till tillfällig föräldrapenning harsom inledningsvis nämnts höjts från 12 till när det gäller barnsom på grund av sjukdom, psykisk utvecklingsstörning eller annat handikapp är ibehov av särskild tillsyn eller vård. Ersättningen Irån den allmännaförsäkringen till handikappade personer som är eller äldre utges i lormav handikappersättning och förtidspension. Utskottet, som anser attvårdbehovet för vuxna personer inte bör lösas inom föräldraförsäkringens ram,avstyrker bifall till motionerna Sf283 yrkande 10 och 81325. m. fl. begär i motion 81258 yrkande 5 att deinstitutionsbesök som förälder gör på grund av barnets sjukdom, psykiskautvecklingsstörning eller annat handikapp skall jämställas med besök isamhällets förebyggande barnhälsovård vid bedömning av rätt till tillfälligföräldrapenning. Denna fråga har behandlats av utskottet ,senast i betänkandet SfU 1984/85:21. Utskottet förutsatte då att regeringenhade sin uppmärksamhet riktad på problemet och vid behov vidtog erforderligaåtgärder för att ge alla föräldrar möjlighet att delta i verksamheter isamhällets regi som innesluter en förebyggande hälsovård för barnet. Statenshandikappråd har härefter i en rapport 1985:6 Kartläggning av detekonomiska stödet till handikappade gjort en genomgång av vilka variationer ivillkor och storlek som finns beträffande olika stödformer till handikappade,och rapporten bereds inom . Utskottetförutsätter med hänsyn härtill att den nu aktuella frågan uppmärksammas iberedningsarbetet och anser att någon åtgärd med anledning av motion Sf258yrkande 5 inte är påkallad. I motion 81236 av och att rätten till tillfällig föräldrapenning skall utvidgas till att ävenomfatta situationer då vårdbehov uppkommer till följd av att barnets förälderfullgör repetitionsövning enligt värnpliktslagen. Utskottet har tidigare i sitt av godkändabetänkande SfU 1983/84:19 avstyrkt motionsyrkanden med samma sylte som den nu aktuella, med hänvisning till att Irågan om ekonomisk ersättning vid fullgörande av 11 1 * * 1985/86. militärtjänstborde lösas inom ramen för familjebidragsbestämmelserna och SfU 1985/86:22inte inom föräldraförsäkringen. Utskottet vidhåller denna uppfattning ochavstyrker bifall fill mofion Sf236. I motion Sf328 yrkande 1 av och begärs att uttaget av kontaktdagar i föräldraförsäkringen inte skallbegränsas per barn och år utan att de totalt 16 kontaktdagarnaskall kunna tas ut som föräldrarna själva bestämmer. Genom dettaskapas enligt motionärerna större valfrihet för barnfamiljerna och möjlighetatt få en längre tids ledighet. m. fl. begär i motion Sf258(yrkande 4) ett beslut om en utökning av antalet kontaktdagar perbarn och år för föräldrar till barn med sjukdom, psykisk utvecklingsstörningeller annat handikapp. Motionärerna anser att för barn med särskilda behov iform av exempelvis handikapp är otillräckligt. Utskottet avvisade, framför allt av kostnadsskäl, vidbehandlingen av förslaget i proposition 1984/85:78 om införande avkontaktdagar, motionsförslag om införande av ett större antal kontaktdagar änvad regeringen föreslagit. Likaså avvisades motionsförslag om ett valfrittuttag av dagarna (se SfU 1984/85:12). Utskottet, som vidhåller dennainställning, anser att en jämn fördelning av kontaktdagarna ökar möjligheternaför föräldrar, förskola och skola att upprätthålla en god kontakt under enviktig period av barnets uppväxttid. Med det anförda avstyrker utskottet bifalltill motionerna Sf328 yrkande 1 och Sf258 yrkande 4. Regeringen föreslår i proposition 1985/86:137 attgarantinivån inom föräldraförsäkringen höjs från nuvarande . per dag till60 kr. per dag fr. o. m. . Föredragande statsrådet anför ipropositionen att den föreslagna höjningen ökar förvärvsarbetande föräldrarsrrröjlighet att utnyttja garantimånaderna som stödet förbättras förde föräldrar som inte har någon förvärvsinkomst eller vars inkomst är låg.Förslaget i propositionen beräknas öka försäkringens utgifter med 105 milj. kr.per år vid full effekt. I motion Sf285 yrkande 1 av m. fl., somväckts under den allmänna motionstiden , begärs att garantibeloppet inomföräldraförsäkringen höjs från . per dag till . per dag fr. o. m.den 1 januari 1987. Garantibeloppet har enligt motionärerna kraftigt urholkatsoch den höjning som föreslås i motionen avser att återställa garantibeloppetsvärde. Enligt utskottets mening är en höjning av garantinivånmotiverad. Med hänsyn till de prioriteringar som måste göras avstatsfinansiella skäl biträder utskottet regeringens förslag om en höjning avgarantinivån till . per dag och avstyrker bifall till motion 8f285 yrkande1. Övriga frågor angående föräldrapenning och tillfälligföräldrapenning En förälders sjukpenninggrundande inkomst (SGI) skall intesänkas under tid då föräldern är ledig för vård av barn under ett år.Enligt de nya 12 bestämmelsersom trädde i kraft den 1 januari 1986skall föräldrapenning fill SfU1985/86:22 dessbarnet fyller beräknas på den SGI föräldern hade vid barnets födelse omdenna är högre än förälderns gällande SGI. Är en kvinna därefter gravid medberäknad förlossning eller föds barnet inom denna tidskall hennes föräldrapenning även fortsättningsvis beräknas på framhåller i motion Sf230 att för föräldrartill svårt handikappade barn finns såväl psykologiska som praktiska hinder attplanera för ett nytt barn inom en så kort tidrymd som . Motionärernabegär därför att rätten att få föräldrapenning beräknad på grundval av fidigareSGI skall kunna utsträckas med i de fall det tidigare barnet är svårthandikappat och vårdbidrag utgår. Genom att den grupp som på så sätt skulle fårätt till förlängd SGI är klart avgränsad skulle förslaget inte medföra någonmer betydande kostnad för försäkringen. Utskottet har inhämtat yttrande över motionen frånsocialstyrelsen och . har därvid uttalatsig för en förlängning av rätten att få beräkna föräldrapenning på grundval avtidigare SGI fill i de fall motionen avser. harför sin del framhållit att specialregler av den typ som föreslås i motionenskulle förstärka skillnaderna mellan dem som beviljas vårdbidrag och övrigaföräldrar. Verket anser också att sådana specialregler skulle kompliceraregelsystemet och administrationen. Utskottet har förståelse för de synpunkter som framförs imotionen. Tiden som en förälder får sin föräldrapenning beräknad på tidigareSGI har emellertid förlängts. Utskottet anser att effekterna av de nyabestämmelserna bör avvaktas innan eventuella förändringar aktualiseras. Motdenna bakgrund avstyrker utskottet bifall till motion Sf230. Enligt artikel 7 i den nordiska konventionen om socialtrygghet skall den som är anställd för arbete i annat nordiskt land än det därhan är bosatt med avseende på detta arbete omfattas av lagstiftningen isysselsättningslandet i fråga om rätt till förmåner som är beroende av arbeteeller inkomst av sådant arbete. Dessa regler gäller bl. a. föräldrapenningen. och begär i motion 8f279 attvarje person som är bosatt i skall omfattas av det svenskasocialförsäkringssystemet. Motionärerna anför särskilt att bestämmelserna omföräldrapenning missgynnar föräldrar som båda är vårdnadshavare men där den enaföräldern arbetar i ett annat nordiskt land och således omfattas avsocialförsäkringen i det andra landet. Föräldrarna går då miste om 90föräldrapenningdagar eftersom båda är vårdnadshavare men den förälder somarbetar utomlands inte är föräldraförsäkrad enligt svensk lagstiftning ochdärför inte kan överlåta föräldrapenningdagar på den andra föräldern. Utskottet är medvetet om att komplikationer kan uppstå isådana fall som beskrivs i motionen. Utskottet anser emellertid att frågor somrör den nordiska konventionen om social trygghet inte kan lösas ensidigt avSverige, utan sådana frågor bör tas upp till diskussion i Nordiska rådet.Utskottet har erfarit att har sin uppmärksamhet riktad påproblemet och anser att någon åtgärd från sida inte är påkallad. Vårdbidragför handikappade barn SfU 1985/86:22 Vårdbidrag utges till föräldrar för vård av barn under 16år som på grund av sjukdom, psykisk utvecklingsstörning eller annat handikappunder är i behov av särskild tillsyn och vård. Vidbedömningen av rätten fill vårdbidrag beaktas förutom vårdbehovet ävenmerkostnader på grund av barnets sjukdom och handikapp. Vårdbidrag kan utgesmed belopp motsvarande hel eller halv förtidspension jämte pensionstillskott(44 736 resp. . Vårdbidraget är skatteplikfigoch ATP-grundande inkomst. En del av vårdbidraget - 17, 34, 50 eller avbasbeloppet - kan dock räknas som en icke skattepliktig merkostnadsdel. Tre motioner tar upp frågan om införande av ytterligarenivåer för utbetalning av vårdbidrag. m.fl. begär i motionSf205 förslag till tre eller flera graderingar av vårdbidraget i syfte attåstadkomma större rättvisa. En finmaskigare gradering skulle ge störremöjligheter till vårdbidrag för bl. a. barn med diabetes, allergier, stomieroch neurologiska handikapp. I motion Sf280 yrkande 2 av och begärs en utredning av frågan om införande av en fjärdedels vårdbidragenligt det förslag som framlagts av anhörigvårdskommittén i delbetänkandet (DsS 1981:15) Vårdbidrag lör handikappade barn . m.fl. hävdar i motion 81283 (yrkande 8) att nuvarande bestämmelser utestänger grupp familjer med framför allt diabetes och allergier från ersättning.Motionärerna begär därför att skall besluta att införa en möjlighettill en fjärdedels vårdbidrag. Vårdbidragets konstruktion har som framgår ovan varitföremål för utredning inom anhörigvårdskommittén. Utredningen lade i detovannämnda betänkandet fram förslag om ett flertal förbättringar avvårdbidraget, bl. a. att en särskild merkostnadsdel skulle beräknas. Nyabestämmelser om vårdbidrag har på grundval av anhörigvårdskommitténs förslaginförts fr. o. m. (prop. 1981/82:216, SfU 18 rskr. 446).Kommittén lade även fram vissa förslag om vårdbidragets utveckling ,däribland en komplettering av vårdbidraget med en ny lägre nivå om enfjärdedels vårdbidrag. Härigenom skulle man enligt kommittén nå ca 4 000 nyabidragsmottagare, främst föräldrar till barn med diabetes eller med allergiskabesvär. De direkta kostnaderna för att införa en ny nivå beräknades till ca 32milj. Kommittén konstaterade för sin del att det kortsiktigt intefanns ekonorrriska förutsättningar att införa en ny nivå, en uppfattning somdelades av dåvarande socialministern i proposition 1981/82:216, Utskottet har behandlatfrågan om införande av en fjärdedels vårdbidrag, senast i sitt av riksdagengodkända betänkande SfU 1984/85:18. Utskottet uttalade därvid att frågan ominförande av flera nivåer för vårdbidraget borde övervägas inomregeringskansliets familjeekonomiska beredningsgrupp med beaktande av desamlade ekonomiska resurser som kunde finnas tillgängliga för att förbättrastödet till barnfamiljerna. Några omprioriteringar inom vårdbidragssystemet isyfte att skapa utrymme för ytterligare en bidragsnivä ansåg sig utskottet intekunna förorda. Arbetet inom den familjeekonorrriska beredningsgruppen harenligt vad utskottet erfarit avslutats. Inom slutförs enutvärdering av SfU 1985/86:22 tillämpningen av de nya regler som införts fr. o.m. angående rätten till vårdbidrag. Utskottet anser, mot bakgrund avvad som anförts i motionerna, att det på grundval av resultatet avriksförsäkringsverkets utvärdering finns skäl att utreda huruvida de nuvarandenivåerna inom vårdbidraget ger ett tillräckligt stöd till föräldrar medhandikappade barn. Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna med anledning av motionerna Sf205, 8f280 yrkande 2 och Sf283 yrkande 8. Bedömningen av rätten till vårdbidrag kritiseras i tvåmotioner. m. fl. begär i motion Sf216 förslag om reglerför utgivande av vårdbidrag som ger större rättvisa åt diabetiker. KenthSkårvik och hävdar i motion 8f280 yrkande 1 att tillämpningen avbestämmelserna om vårdbidrag varierar mycket i olika delar av landet.Motionärerna begär därför att regeringen upprättar enhetliga riktlinjer lörförsäkringskassornas bedömningar av rätten till vårdbidrag. Som nämnts pågår inom en utvärderingav försäkringskassornas tillämpning av bestämmelserna om vårdbidrag.Utvärderingen syftar till att åstadkomma en så enhetlig tillämpning avbestämmelserna som möjligt. Utskottet förutsätter att verket i detta sammanhanggör en bedömning av om ytterligare åtgärder behöver vidtas för att åstadkommaen enhetlig tillämpning av bestämmelserna om vårdbidrag. Med det anförda fårmotionerna Sf216 och 81280 yrkande 1 anses besvarade. begär i motion 81277 ett tillkännagivandeom att vårdbidrag för handikappade barn bör utges även om barnet vistas ifamiljehem. Enligt bestämmelserna om vårdbidrag kan - om förälderntillfälligt är förhindrad att vårda barnet - vårdbidrag fortsätta att utgåunder sådant avbrott som varar högst . För barn som placeras ifamiljehem utges kommunalt stöd för vården av barnet. Sker placeringen avbarnet i familjehem av behandlingsskäl är placeringen kostnadsfri förföräldrarna. Vid placering av annat skäl kan en avgift tas ut av föräldrarna.Utskottet finner mot denna bakgrund inte skäl att föreslå någon ändring ibestämmelserna angående vårdbidrag i det avseende som föreslås i motionen. Meddet anförda avstyrker utskottet bifall till motion 8f277. Två motioner tar upp frågan om stöd till efterlevandeföräldrar när ett barn avlider. I motion 81283 yrkande 12 av . begärs ett tillkännagivande angående behovet av efterlevandebidrag tillfamiljer med handikappade barn. En sådan möjlighet bör skapas för att föräldrarnaskall kunna anpassa sig ekonomiskt till den nya situation som inträffar ombarnet avlider. och anser i motion 8f339 pålikartade skäl att vårdbidrag som upphör på grund av att ett handikappat barnavlider skall kunna förlängas och begär ett beslut av härom.Mofionärerna begär också att en statlig trygghetsförsäkring skall kunna tecknasav föräldrar till handikappade barn. Utskottet har behandlat motionsyrkanden med denna innebördvid flera tidigare riksmöten (se senast SfU 1984/85:18). I det sistnämnda betänkandet anförde utskottet att rätt till vårdbidrag för vård av sjukt eller handikappat barn föreligger generellt i de fall bidragen är motiverade utifrån barnets 15 behov avvård och de extra kostnader som sjukdomen eller handikappet SfU 1985/86:22föranleder. Även om utskottet inte ville bestrida att det i enstaka fall kanuppstå ekonomiska svårigheter på grund av bortfall av bidrag i samband med attett handikappat barn avlider, motiverade detta enligt utskottets uppfattningvarken en generell utvidgning av rätten till vårdbidrag även för tid efter detbarnet avlidit eller att en ny statlig försäkringsform infördes. fick problemen i stället lösas genom arbetsmarknadspolitiska åtgärderoch, om föräldern saknade medel till sin och sin familjs försörjning, inomramen för socialtjänstlagen. Enligt utskottets mening bör vidhålla sintidigare uppfattning, och utskottet avstyrker bifall till motionerna 8f283yrkande 12 och S1339. Förmåner inom den allmänna försäkringen som ersätterdirekt inkomstbortfall vid vård m. m. av anhörig kan endastutges när det gäller vård av barn, såsom föräldrapenning och vårdbidrag. Vissaformer av ersättning till anhörigvårdare har dock utvecklats av kommuner ochlandsting inom ramen för hemsjukvården och den sociala . Utskottet tar i detta sammanhang upp fyra motionsyrkandensom syftar till att ersättning från den allmänna försäkringen skall kunna utgesför vård av. I motion Sf221 av m.fl. begärs förslag omatt ATP-grundande ersättning med sjukpenningbelopp skall utges Irån denallmänna försäkringen lör vård av anhörig eller annan närstående. De nyareglerna bör införas successivt med prioritet för vård i livets slutskede.Mofionärerna anser att en ersättning för vård av anhörig skulle kunna leda tillsamhällsekonomiska besparingar. och begär i motionSf238 av likartade skäl ett tillkännagivande angående behovet av ersättning förvård av svårt sjuka familjemedlemmar i hemmet . och erinrar i motion Sf286 om attanhörigvårdskommittén i betänkandet SOU 1983:64 Ledighet för anhörigvård lagtfram förslag om rätt fill ledighet för vård av anhörig. Motionärerna anser atten sådan rätt för att få avsedd effekt måste kombineras med rätt till ekonomiskersättning. Ersättningen bör därvid grundas på principen att den skall utgörakompensation för utfört arbete och göras lika stor för alla. Motionärerna begärett tillkännagivande härom. och begär imotion Sf319 förslag till ersättning från den allmänna sjukförsäkringen isituationer då närvaro av anhörig påfordras i samband med sjukhusvård förpsykiskt utvecklingsstörda. Utskottet har behandlatmotionsyrkanden om rätt till ersättning vid anhörigvård. Senast skedde detta ibetänkandet SfU 1984/85:21. Utskottet hänvisade därvid till attanhörigvårdskommittén av samhällsekonomiska skäl inte ansett att det fannsförutsättningar att föreslå någon rätt till ersättning från försäkringen.Utskottet ansåg att beredningen av anhörigvårdskommitténs betänkande i regeringskanslietborde avvaktas och avstyrkte därför bifall fill mofionsyrkandena i fråga. Utskottetvidhåller sitt tidigare ställningstagande och avstyrker bifall till 16 motionernaSf221, 8f238, 8f286 och Sf319. Förbättringarav studiebidraget och det extra tillägget inom SfU 1985/86:22 Samhällets stöd till studerande som fyllt 16 men ej 20 åri gymnasial utbildning utgår i lorm av studiehjälp enligt 3 kap.studiestödslagen (1973:349) under tid som eleven bedriver studier, dvs. Studiehjälpen utgår i form av studiebidragtill alla elever med . Studiebidraget är beloppsmässigtsamordnat med barnbidraget. Vidare kan inom studiehjälpen utgå olika tillägg.Sålunda kan efter behovsprövning ett extra tillägg på 200, 400 eller 600 kr.per månad utges. I proposition 1985/86:137 föreslår regeringen att såväldet allmänna barnbidraget som studiebidraget inom studiehjälpen höjs till . fr. o. m. den J . Förslaget i den del det avser det allmänna barnbidraget behandlas av socialutskottet i betänkandet SoU 1985/86:28. Vidare föreslås i propositionen att studiebidraget och det extra tilläggetskall utges under hela det kalenderhalvår under vilket den studerande bedriver studier som berättigar till studiehjälp. Regeringen eller den myndighet regeringen utser föreslås få ett bemyndigande att utfärda de närmare föreskrifter som kan bli nödvändiga. Departementschefen beräknar kostna- ; den för deföreslagna förändringarna i studiehjälpen till sammanlagt 560 milj. kr. för etthelt budgetår. Eftersom de nya bestämmelserna föreslås träda i kraft den 1januari 1987 beräknas kostnaden för /87 uppgå till ca 230 milj,kr. m. fl. yrkar i motion 424 (yrkande 4) avslagpå propositionen i nu aktuell del såvitt avser höjningen av studiebidragetsbelopp. Motionärerna hävdar att den föreslagna finansieringen av det höjdastudiebidraget genom höjda skatter i stor utsträckning drabbar barnfamiljernasjälva. Med hänsyn till att motionärerna biträder förslaget om attstudiebidraget och det extra tillägget skall kunna utgå under tolv månaderföreslår de (yrkande 5) att till studiehjälp m. m. för budgetåret1986/87 skall anvisa ett med . har i betänkandet SoU 1985/86:28tillstyrkt den i propositionen föreslagna höjningen av det allmännabarnbidraget. Med hänsyn härtill och då utskottet anser att de i propositionenföreslagna förändringarna av studiehjälpen innebär en väsentlig förbättring avstödet till familjer med studerande ungdomar tillstyrker utskottetpropositionens förslag och avstyrker bifall till motion 424 yrkandena 4 och 5. I motion 426 av m. fl. begärs i yrkande 2 attstudiebidraget skall göras basbeloppsanknutet på den nivå som föreslås ipropositionen. Studiebidraget bör enligt motionärernas mening läggas fast vidnivån av basbeloppet. I yrkande 3 begär motionärerna att möjlighet att fåstudiebidrag skall träda i kraft redan fr. o. m.den 1 juni 1986 och i yrkande 4 hemställs att erforderliga medel för denföreslagna tidigareläggningen av reformen anvisas på tilläggsbudget. Studiebidraget är som nämnts samordnat med det allmännabarnbidraget. har i betänkandet SoU 1985/86:28 avvisat motionskrav om en anknytning till basbeloppet av barnbidraget. har därvid ._ anfört atten indexreglering av barnbidraget skulle minska möjligheterna till SfU1985/86:22 en förutsättningslös prövning av på vilket sätt stödet tillbarnfamiljerna bör utformas för att nå de mest behövande. Eftersomstudiebidraget är avsett att följa barnbidraget beloppsmässigt avstyrkersocialförsäkringsutskottet bifall till motion 426 yrkande 2. Utskottet kan av kostnadskäl inte heller biträda förslagetom en tidigare-läggning av ikraftträdandet av vissa delar av reformen.Utskottet avstyrker följaktligen bifall även till yrkandena 3 och 4 i motion426.