bet · G901SfU14 · 1985-12-31 00:00:00 — Detta innebär att endast den som är berättigad till ersättning från erkänd arbetslöshetskassa - eller har uppburit sådan ersättning under längsta möjliga tid - får ersättning enligt den tidigare ersättningsnivån, dvs. av det utbildningsbidrag som den studerande skulle ha fått vid arbetsmarknadsutbildning. För övriga sökande sänktes bidraget till av motsvarande utbildningsbidrag. För sökande som får det högre bidraget finns även rätt till barntillägg om de har vårdnaden om barn eller barn som går i grundskola. Barntillägget utgör av 18 I motion 81346 av m. fl. anförs attvuxenstudiestödets utform- SfU 1985/86:14 ning försämrat möjligheterna förhemarbetande att delta i vuxenutbildning. Detta förhållande ger stor ekonomiskojämlikhet mellan kvinnor som valt arbete i hemmet och dem som valt arbeteutanför hemmet när de sedan önskar vidareutbilda sig för återinträde påarbetsmarknaden. Motionärerna begär därför ett tillkännagivande om att ipågående utredningsarbete bör beaktas att det differentierade vuxenstudiestödetmedför ekonomiska hinder för tidigare hemarbetande kvinnor som önskarvidareutbildning. Även motionärerna i motion Sf414, och , anser att differentieringen av det särskilda vuxenstudiestödet i höggrad missgynnar hemarbetande kvinnor. Motionärerna pekar även på en annanviktig grupp som är missgynnad, nämligen de som tidigare i livet varityrkesverksamma men som efter psykisk eller somatisk sjukdom, missbruk ellerkriminell belastning inte kunnat komma tillbaka på arbetsmarknaden. Allt talarenligt motionärerna för att också denna grupp domineras av kortutbildade. Imotionen begärs därför en översyn av reglerna om särskilt vuxenstudiestöd isyfte att slopa differentieringen. Motionärerna i motion Sf407 av . anför att nuvarande regler om rätt till barntillägg för studerande medsärskilt vuxenstudiestöd hårt drabbar kortutbildade kvinnor. Med hänsyn tillatt dessa tillhör den mest angelägna målgruppen för vuxenstudiestöd, ur såvälutbildningspolitisk och jämställdhetspolitisk som regionalpolitisk synvinkel,anser motionärerna att det är angeläget att rätten till barntillägg vidgas tillatt omfatta alla vuxenstuderande som är familjeförsörjare med barn. De begärett tillkännagivande i enlighet härmed. I propositionen konstateras att differentieringen avvuxenstudiestödet har haft avsedd effekt så till vida att antaletförvärvsarbetande som har sökt och fått vuxenstudiestöd har ökat markant. Ettslopande av differentieringen skulle medföra antingen ett kraftigt minskatantal stöd eller ett ökat medelsbehov. Utskottet anser sig intekunna medverka till något av dessa alternativ. Med hänsyn härtill och till attfrågan om olika gruppers ekonomiska möjligheter till vidareutbildning ryms inomramen för studiemedelskommitténs arbete bör motionerna Sf346 i nu behandlad deloch 8f414 inte föranleda någon åtgärd. Även beträffande frågan om enutvidgad rätt till barntillägg på sätt som begärts i motion 8f407 kankostnadsskäl anföras. Utskottet är därför inte heller berett att tillstyrka ettsådant förslag. För särskilt vuxenstudiestöd gäller en övre åldersgräns på45 år med möjlighet fill undantag när särskilda skäl föreligger. Departementschefen anför i propositionen att det ärangeläget att höja åldersgränsen för det särskilda vuxenstudiestödet eftersom det i de äldre åldersgrupperna fortfarande finns många med enbart folkskola och denna grupp är en speciellt angelägen målgrupp för vuxenstudiestöden. Han förordar därför en höjning till . En sådan gräns skulle medge ett visst utrymme för påbyggnad av en grundläggande utbildning med någon eller några terminers studier med studiemedel i högskolan. Enligt gällande praxis kan studiemedel beviljas studerande , om särskilda skäl föreligger. Sådana särskilda skäl kan t. ex. vara behovet av en kortare yrkesinriktad utbildning i högskolan. Förslaget förutsätter att rätten till 19 studiemedelefter bedöms utan hänsyn till antalet terminer med SfU 1985/86:14vuxenstudiestöd efter samma ålder samt att terminer med studiemedel efter 45 årinte heller bör påverka rätten till vuxenstudiestöd. Frågan om högsta åldersgräns för särskilt vuxenstudiestödtas upp i två motioner. m. fl. hänvisar i motion 8f412 till attCSN föreslagit en höjning av åldersgränsen till med motiveringen attbehovet av utbildning är större ju högre upp i åldersgrupperna man kommer.Motionärerna delar denna uppfattning och begär ett tillkännagivande i enlighethärmed. Även motionärerna i motion Sf415 av m.fl. hänvisar tillC8N:s förslag, och de begär i yrkande 2 ett beslut i enlighet med detta jämtesärskilda övergångsregler för dem som påbörjat studier strax . Såsom framhållits i propositionen medger en åldersgräns på50 år ett visst utrymme att bygga på den grundläggande utbildningen med några terminersstudiemedelsberättigade studier, eftersom studiemedel med nuvarande praxis kanbeviljas . Utskottet delar den uppfattningen att det ärönskvärt att rätten till studiestöd inte är helt förbrukad när denvuxenstudiestödsberättigande utbildningen är genomgången. Med hänsyn härtilltillstyrker utskottet propositionens förslag i nu behandlad del och avstyrkerföljaktligen bifall till motionerna Sf412 och 81415 yrkande 2. begär i motion 81423 ett tillkännagivandeom att slöjdare vid bör ges rätt till vuxenstudiestöd. När utskottet vid föregående behandlade en motionmed samma syfte som den nu aktuella konstaterade utskottet i sitt av riksdagengodkända betänkande SfU 1984/85:16 att enligt reglerna för statligt studiestödutgår sådant stöd enbart till utbildningar som är statliga eller står understatlig tillsyn. Vad särskilt gäller dagstudiestöd utgår detta endast för s. k.samverkanskurser vid folkhögskola. Kurserna kan således anordnas av fackligaorganisationer eller bildningsorganisationer men det måste alltid ske isamverkan med folkhögskola, och lärare från folkhögskola skall alltid medverkai kurserna. Vidare måste kursplanen godkännas av . Med hänsyntill att reglerna för statligt studiestöd är klara och entydiga ansåg sigutskottet inte kunna medverka till att undantag gjordes i studiestödshänseendeför en av många kursgårdar och utbildningsinstitutioner. Utskottet anser attriksdagen bör vidhålla denna inställning och avstyrker således bifall tillmotion Sf423. Ansökan om timstudiestöd och dagstudiestöd kan göras såvälav enskild person som kollektivt av fackliga organisationer. I propositionen föreslås nu en tvåårig försöksverksamhetmed vidgad rätt till kollektiv ansökan. Förslaget innebär att pensionärs- ochhandikapporganisationer ges möjlighet att söka dagstudiestödens internatbidragkollektivt. Frågan om kollektiv ansökan om vuxenstudiestöd tas upp itre motioner. Per m. fl. avvisar i motion Sf431 yrkande 10 regeringens förslag om en utvidgning av rätten till kollektiv ansökan. Motionärerna anser att med kollektiv ansökan riskerar man att syftet med vuxenstudiestödet inte uppnås eftersom de i en grupp ingående individernas utbildningsbakgrund sannolikt är mycket skiftande. Enligt motionärerna bör därför hela frågan om kollektiv rekvirering blir föremål för omprövning. I motion Sf430 av 20 m. fl.begärs i yrkande 3 att den av regeringen föreslagna försöksverksamhe- SfU1985/86:14 ten med vidgad rätt till kollektiv ansökan endast skall avsehandikappgrupper. Motionärerna förutsätter att ålderspensionärer för sinstudieverksamhet kan erhålla stöd från t. ex. studieförbund och anser därföratt dagstudiestödens internatbidrag ej bör utgå till ålderspensionärer. Såvittgäller handikappade anser motionärerna dock att rätten till kollektiv ansökanskall gälla vilken grupp handikappade som helst och således inte enbart knytastill vissa bestämda organisationer. m.fl. anför i motion Sf411 attdet finns ytterligare en grupp som bör få rätt till kollektiv ansökan, och skrivsvårigheter (FMLS). FMLS är ett förbund somorganiserar människor som av olika skäl har läs- och skrivsvårigheter. Medhänsyn fill att dessa människor måste anses ha högsta prioritet när det gällerkompletterande utbildning framstår det som angeläget att ge dem möjligheteratt' på ett mindre formalistiskt sätt få tillgång till samhällets stöd förvuxenutbildning. Motionärerna begär ett tillkännagivande i enlighet med detanförda. Frågan om en utvidgad rätt att söka tim- och dagstudiestödkollektivt har tidigare behandlats av utskottet. I sitt av godkändabetänkande SfU 1982/83:19 förutsatte utskottet att regeringen skulle pröva omdet utan större svårigheter gick att utvidga rätten att göra kollektivaansökningar till att avse även () ochHandikappförbundens (). Med hänsyn härtill är utskottetpositivt till att regeringen nu föreslagit en försöksverksamhet med vidgad rätttill kollektiv ansökan. Såsom framgår av utskottets ovan redovisade uttalandeavsåg utskottet dock att sådan möjlighet endast skulle gälla för handikapporganisationerna.Med hänsyn till att propositionens förslag endast innebär en tvåårigförsöksverksamhet vill dock inte utskottet motsätta sig att ävenpensionärsorganisationerna får möjlighet till kollektiv ansökan. Någon övreåldersgräns för dagstudiestödet finns inte, och bland ålders- och förtidspensionärerfinns ett stort antal kortutbildade. Utskottet vill dock framhålla att med debegränsade resurser som vuxenstudiestödet ändock har bör stödet företrädesvisutgå till dem som är i aktiv ålder. När det gäller vilka handikapporganisationersom skall omfattas av försöksverksamheten har utskottet erfarit att regeringeni en särskild förordning avser att reglera bl. a. denna fråga. Med anledninghärav vill utskottet endast framhålla att iitskottet inte ställer sig bakom engenerell rätt för alla grupper av handikappade på sätt som begärts i motion8f430. Vad slutligen gäller frågan om rätten till kollektiv ansökan även skallavse och skrivsvårigheter (FMLS) anser utskottet attförsöksverksamheten med nu föreslagna organisationer bör komma i gång ochutvärderas innan man överväger att utvidga rätten till ytterligare grupper.Utskottet vill i detta sammanhang påpeka att många av de studerande som FMLSarbetar för bör ha möjligheter att delta i grundvux, vilket ger en förmånligareersättning. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionens förslag i nubehandlad del och avstyrker bifall till motionerna 8f431 yrkande 10,81430yrkande 3 och Sf411. I föregående års budgetproposition anmälde dåvarande departementsche fen att hon hade för avsikt att föreslå regeringen att uppdra åt CSN att utreda 21 de närmareförutsättningarna för en begränsad försöksverksamhet med ett SfU 1985/86:14Iriare .utnyttjande av medlen för tim- och dagstudiestöd och uppsökandeverksamhet. Syftet med en sådan försöksverksamhet skulle vara att finna formerför att nå de kortutbildade som är högt prioriterade för studiestöd, men som ärsvåra att rekrytera till studier. 1 den förevarande propositionen anförs att CSN i enrapport redovisat sina synpunkter och förslag beträffandeförsöksverksamhet inom vuxenstudiestödsområdet. CSN har därvid framhållit atten stor del av försöksverksamheten har kunnat sättas i gång redan inom ramenför gällande bestärnmelser eller efter dispens från av myndigheten meddeladeföreskrifter och allmänna råd. Detta har t. ex. gällt mer flexibla ansökningstider.Flera projekt kräver emellertid ett ställningstagande från regering ochriksdag, såsom exempelvis några projekt som rör den uppsökande verksamheten,där man vill bedriva verksamhet bland arbetslösa och utanför arbetsplatserna.Det gäller också projekt som förutsätter en viss liberalisering när det gällervilka kurser som berätfigar till timstudiestöd och det antal timmar somtimstudiestöd kan utgå för. Slutligen vill några vuxenutbildningsnämnderanvända särskilda vuxenstudiestöd i en selektiv uppsökande verksamhet och kandå behöva göra avsteg från urvalsreglerna. Departementschefen anser attflertalet av de i rapporten beskrivna projekten väl fyller syftet attintensifiera ansträngningarna att på ett mer effektivt sätt nå de prioriterademålgrupperna för vuxenstudiestöden. Han förordar därför en begränsadförsöksverksamhet i enlighet med det anförda. Försöksverksamheten föreslås iförsta hand omfatta en tvåårsperiod och följas av en noggrann utvärdering. Utskottet är positivt till den föreslagnaförsöksverksamheten och tillstyrker således propositionens förslag i dennadel. Utskottet behandlar i detta sammanhang några motioner somtar sikte på förenklade regler inom vuxenstudiestödet. m. fl.hänvisar i motion Sf408 fill en av (dnr 1984:775) med förslag till åtgärder för att förenklaadministrafionen av vuxenstudiestödet. Med stöd härav begär motionärerna etttillkännagivande om dels att den egentliga målgruppen för särskiltvuxenstudiestöd alltid bör få bifall till sina ansökningar oberoende av var ochvid vilket ansökningstillfälle de söker, dels att den som tillhör målgruppenskall kunna få sin ansökan prövad och bifallen även om den inkommit eftergällande ansökningstid. I motion 8f409 av m.fl. framhålls vissabrister vad gäller samordningen av det vanliga vuxenstudiestödet och detsärskilda vuxenstudiestödet för arbetslösa såsom exempelvis att stöden harskilda ansökningsblanketter. Motionärerna begär därför att enförsöksverksamhet i syfte att uppnå bättre samordning mellan nämnda stödsnarast påbörjas. m.fl. anför i motion Sf416 att de som harbehov av grundskolekompetens inte skall behöva finansiera sina studier medstudiemedel. I yrkande 2 begärs därför ett tillkännagivande om attkortutbildade som har behov av grundskolekompetens skall beviljas särskiltvuxenstudiestöd utan urvalsförfarande. Enligt utskottets mening ligger samtliga nu behandlademotionsyrkanden inom ramen för den i propositionen föreslagna försöksverksamheten. riksdagensåtgärd med anledning av dessa motionsyrkanden är således inte SfU1985/86:14 påkallad. m.fl. anför i motion Sf415 att det förnärvarande är mycket stora skillnader i fråga om möjligheterna att erhållavuxenstudiestöd i landets olika län. Enligt motionärerna finns det därföranledning att ytterligare se över vilka kriterier som skall vägas in vidfördelning mellan länen så att möjligheterna att erhålla stöd blir så lika sommöjligt i hela landet. Motionärerna begär i yrkande 3 ett fillkännagivande ienlighet med det anförda. När det gäller vuxenstudiestödsmedlens fördelning mellanlänen anfördes i föregående års budgetproposition - vilket också underströks avutskottet i betänkandet SfU 1984/85:16 - att CSN redan med gällande riktlinjerhar möjlighet att ta större hänsyn till bl. a. utbildningsstrukturen inomlänen. Enligt vad utskottet erfarit har CSN gjort en översyn av fördelningen avmedel för vuxenstudiestöd och också gjort vissa förändringar i fördelningen.Enligt utskottets mening bör resultatet av vidtagna åtgärder avvaktas innannågon ytterligare översyn görs. Utskottet avstyrker således bifall fill motionSf415 yrkande 3. beslutade att, med anledning avsysselsättningsläget, införa en speciell lorm av studiestöd, särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa (SVUXA). Stödet regleras i en särskild lag,vilken trädde i kraft . ochför /85 anvisade särskilda medel lör sådant stöd.Efter förslag kompletteringsproposition (1984/85:150, SfU 30, rskr.385) beslöt att höja vuxenutbildningsavgiften fill 0,för att inom ramen för avgiftsmedlen få utrymme för SVUXA. I propositionen anför departementschefen att han beräknaratt den höjda avgiften bör ge ca 53 milj. kr. i utrymme för SVUXA /87. I fyra motioner tas upp olika frågor om SVUXA. BengtKronblad begär i motion 8f401 en översyn av SVUXA i syfte att få ett merflexibelt system och viss samordning med andra studiestöd. I motion 81409 avOve m.fl. anförs ätten avigsida med särskilt vuxenstudiestöd förarbetslösa är att även högutbildade kan kofnma i fråga för stöd som egentligenvarit tänkta för kortutbildade. Motionärerna begär därför ett tillkännagivandeom bättre urvalsmöjligheter bland sökande till SVUXA. m.fl.begär i motion Sf416 yrkande 1 ett fillkännagivande om att de som beviljatsSVUXA garanteras stödet för genomförande av grundskolekompetens, förslagsvishögst fyra terminer. I motion Sf422 slutligen framhåller att resurserna för SVUXA är för knappt tilltagna och attde borde samordnas med arbetsmarknadsutbildningen. De begär därför en skyndsamöversyn av reglerna för SVUXA i angivet syfte. Såsom anförs i proposifionen ger den höjning avvuxenutbildningsavgiften som beslutades av för att skapa utrymmer för SVUXA för /87 ca 53 milj. kr. Några ytterligare medel för detta ändamål står inte till buds, och någon avgiftshöjning i detta syfte är heller inte aktuell. Utskottet vill vidare framhålla att SVUXA är ett stöd som är avsett för kortare, yrkesinriktade studier. Normalt skall således SVUXA 23 intebeviljas för mer än högst två terminer, och de studerande bör informeras SfU1985/86:14 om att de inte kan påräkna SVUXA för en längre studietid. Vadsärskilt gäller urvalet till SVUXA torde enligt vad utskottet erfarit den storaefterfrågan på stöd möjliggöra ett urvalsförfarande som innebär att kortutbildadenormalt kan prioriteras. Beträffande förslaget om en ökad samordning mellanSVUXA och arbetsmarknadsutbildning finns det i och för sig inget hinder härför,rnen såsom ovan framhållits är SVUXA en stödform som i första hand är avseddför kortare, yrkesinriktade utbildningar. Med det anförda avstyrker utskottetbifall till motionerna Sf401, 814091 nu behandlad del, 81416 yrkande 1 och81422. Från anslaget E 6, som innevarande budgetår benämnsTimersättning vid grundvux, bestrids utgifter för timersättning till vuxna ochungdomar som fått ringa eller ofullständig undervisning för deltagande iundervisning på grundskolenivå. Stödet utgår med . till den somförlorar arbetsinkomst, ersättning från arbetslöshetskassa eller kontantarbetsmarknadsstöd på grund av deltagande i grundutbildningen. Till övrigastuderande utgår stödet med . bestrids från anslaget ävenkostnader för timersättning vid grundläggande svenskundervisning för vuxnainvandrare (grund-sfi). I propositionen föreslås att timersättning för den som harinkomstbortfall skall höjas till . medan den lägre timersättningenföreslås oförändrad. De genom vuxenutbildningsavgiften finansierade kostnadernaför timersättningen vid grundvux för vuxna förvärvsarbetande är i propositionenberäknade till . och det totala anslagsbehovet fill 188,5 milj.kr. I motion 81431 av Per m. fl. förordas en oförändradtimersättning till den som förlorar arbetsinkomst med . per timme.Härigenom beräknar motionärerna en besparing på anslaget i förhållande tillregeringens förslag med 7,5 milj. kr. Utskottet, som ovan har tillstyrkt en höjning avtimstudiestödet till . , anser det rimligt med en motsvarandehöjning av den högre timersättningen vid vissa vuxenutbildningar. Utskottettillstyrker sålunda propositionens förslag under förevarande avsnitt ochavstyrker bifall till motion 8f431 i motsvarande delar. Utskottet behandlar i detta sammanhang även motion 81410av m.fl. Motionärerna tar där upp frågan om rätt till ersättningför restid i anslutning till timersättning för deltagare i grundutbildning förvuxna och undervisning i svenska för vuxna invandrare. De anser att det finnsvälgrundad anledning att även vid timersättning införa samma rätt tillersättning för restid som gäller för timstudiestödet. 1 motionen begärs etttillkännagivande i enlighet härmed. Utskottet är införstått med att nuvarande regler förtimersättning i vissa fall kan medföra ett väsentligt inkomstbortfall för restid. Det skulle därför i och för sig vara önskvärt att tillskapa samma möjlighet till ersättning för 24 restid förtimersättning som gäller för timstudiestöd. Utskottet är SfU1985/86:14 emellertid av kostnadsskäl inte nu berett att tillstyrka ett sådantförslag. Kostnader för avskrivning av vissa studielån medstatlig kreditgaranti Utskottet biträder regeringens förslag tillmedelsanvisning under denna punkt. Bidrag till vissa studiesociala ändamål Från anslaget bestrids dels kostnader för bidrag tillhälso- och sjukvård för studerande, dels stöd till synskadades merkostnader förstudielitteratur vid högskolestudier. Enligt beslut (prop. 1982/83:129, SfU 25 ochrskr. 386) utövas tillsynen av studerandehälsovården av universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) fr. o. m. /85. Fr. o. m. budgetåret1985/86 har ett nytt statsbidragssystem införts, och anslagsposten för bidragtill hälso- och sjukvård för studerande har detta budgetår beräknats till . I propositionen har medelsbehovet för bidrag till hälso-och sjukvård för studerande efter prisomräkning beräknats till . Statsbidraget till studerandehälsovården tas upp i tremotioner. anför i motion 81419 att till grund för det nyastatsbidragssystemet för studerandehälsovården låg departmentspromemorian Ds U1982:12. Enligt denna promemoria utgick man Irån att sedvanlig pris- ochlöneomräk-ning skulle göras av anslaget. Med hänsyn till att avstuderandehälsovårdens kostnader består av löner och lönebikostnader måste detnya statsbidraget inte bara prisuppräknas utan även löneuppräknas. Den sammanlagdauppräkningen bör därvid ske eller , och motionären begäratt beslutar i enlighet härmed. Även motionärerna i motion Sf421 avBo Hammar m. fl. begär-av i huvudsak samma skäl-att beslutar om enuppräkning av anslaget . I motion 81431 av Per m. fl. anförsatt med hänsyn till att anslaget i huvudsak täcker lönekostnader bör enuppräkning ske för att den beslutade ambitionsnivån inte skall sänkas.I yrkande 16 begär därför motionärerna en uppräkning av anslaget ellermed ytterligare . I likhet med vad som gäller flertalet övriga ändamål tillvilka staten lämnar bidrag föreslås en anslagsuppräkning . Det synes härvid ha förutsatts att studentkårerna - liksom de statliga myndigheterna - genom rationalisering av verksamheten kan åstadkomma besparingar . 1 förarbetena till det nya statsbidragssystemet finns heller inget uttalande om att en särskilt gynnsam uppräkning av anslaget skall göras. Tvärtom anförde föredraganden i proposition 1982/83:129 följande.."Förslagen om studeran dehälsovårdens framtid förutsätter att staten inte bidrar med större anslag än vad som är fallet . De studerande själva måste således, för att ambitionsnivån skall bibehållas, bidra i minst samma utsträckning som ." Uttalandet lämnades utan erinran av . Utskottet tillstyrker med det anförda propositionens förslag till medelsberäkning för bidrag till hälso- och 25 sjukvårdför studerande och avstyrker således bifall till motionerna Sf419, SfU1985/86:14 81421 och Sf431 yrkande 16. Såsom ovan nämnts beräknas under anslaget även medel förmerkostnader för studielitteratur till synskadades högskolestudier. I propositionen anför departementschefen attmedelsåtgången för produktion av studielitteratur till synskadadehögskolestuderande /85 kraftigt översteg det belopp som hadeanvisats. I avvaktan på att talboks- och (TPB) skullegöra en närmare analys angående orsakerna till överskridandet anvisades medelför innevarande budgetår över ett reservafionsvis betecknat anslag. TPB harefter verkställd utredning konstaterat att överskridandet var orsakat av attgenomsnittskostnaden per studerande för /85 var för lågtberäknad. TPB har därefter vidtagit åtgärder i syfte att få frambättre prognosinstrument för beräkning av anslaget. Mot bakgrund av derelativt kraftiga överskridandena anser sig departementschefen emellertid inteberedd att nu förorda en återgång till ett förslagsanslag. Av statsfinansiellaskäl anser han sig inte heller beredd att upphäva de krav på prioriteringar somhittills har gällt för litteraturproduktionen, nämligen att börprioritera produktion av kurslitteratur för studerande som genomgårgrundläggande högskoleutbildning eller annan utbildning som kan antas vara avdirekt värde för vederbörandes yrkesverksamhet. Med hänsyn till deförhållandevis långa leveranstiderna för den aktuella studielitteraturen finnerhan det vidare lämpligt att TPB ges bemyndigande att beställa sådan produktionav litteratur som förfaller till betalning först under /88 upp tillett belopp av 2,3 milj. kr. Efter prisomräkning beräknas ett medelsbehov av . för /87.