bet · G901LU1 · 1985-12-31 00:00:00 — Dessa kostnader torde inte till fullo täckas av barn- och bostadsbidrag.Ett tillmötesgående av motionärernas önskemål skulle därför enligtsocialutskottets mening medföra en ekonomisk belastning för den intebidragsskyldige föräldern och skapa ett motstånd hos denne mot utövandet avumgängesrätten. Enligt socialutskottets mening utgjorde förslagen ipropositionen en rimlig avvägning mellan de delvis motstridiga intressen somgör sig gällande vid ett ställningstagande till avdragsrättens omfattning. delade den uppfattning som kommit tilluttryck i socialutskottets yttrande. Utskottet påpekade också bl. a. attföräldrarna när det gäller underhållsbidrag har full frihet att avtala om attandra villkor än dem som anges i huvudregeln skall tillämpas och att domstolhar möjlighet att avvika från huvudregeln. På hemställan av utskottet biföll propositionensåvitt gällde avdragsreglernas utformning och avslog motionsyrkandena, I en motion togs upp spörsmålet om avdragsreglernasinverkan på en underhållsskyldig förälders möjligheter att utövaumgängesrätten. Med anledning härav framhöll utskottet bl. a. att det varangeläget att reglerna inte är så utformade att de leder till konflikter mellanföräldrarna och därigenom motverkar sitt syfte. Enligt utskottets mening vardet betydelsefullt att regeringen med uppmärksamhet följer utvecklingen ochtar de initiativ som kan visa sig erforderliga. Vad utskottet sålunda anfördegavs regeringen fill känna. Frågan omavdragsrätten behandlades också vid 1979/. utskottets begäran avslogriksdagen ett motionsyrkande i frågan med LU 1985/86'1 hänvisning bl, a,till att bestämmelserna dittills gällt i endast drygt (LU1979/80:26). Senastbehandlades spörsmålet om avdragsrätten vid 1982/. I enlighetmed utskottets förslag (LU 1982/83:24) avslog en mofion om enutvärdering av bestämmelserna om avdrag från underhållsbidrag i syfte attbättre fillgodose barnets rätt till umgänge med båda föräldrarna. Utskottethänvisade därvid bl. a. fill vad som anförts vid tidigare behandling iriksdagen och till ensamförälderkommitténs då pågående utredningsarbete. Ensamförälderkommitténhar i sitt betänkande Ensamföräldrarna och deras barn (SOU 1983:51) föreslagitbl, a, genomgripande ändringar av bestämmelserna om underhållsbidrag ochbidragsförskott. Förslaget innebär bl. a, en förändrad administration ochsamordning av systemen beträffande underhållsbidrag och bidragsförskott. a.föreslås att prövningen av underhållsbidrag förs över från de allmännadomstolarna till försäkringskassorna. Kommitténhar också övervägt de nuvarande reglerna om avdrag på underhållsbidrag ochdärvid genomfört vissa undersökningar beträffande administrationskostnaderna!Enligt kommittén har avdragsreglerna krävt tillskapandet av relativtomständliga rutiner vid försäkringskassorna. harberäknat handläggningstiden till per ärende. Antalet avdrag förumgängeskostnader som tillgodoräknades de bidragsskyldiga ochavräknades för vårdnadshavarna var 8 332, Detta innebär att endast av debidragsskyldiga och av de bidragsberätti-gade barnen berördes. Detöverförda beloppet uppgick sammanlagt fill 1,4 milj, kr,, i genomsnitt 172kr,per ärende. Arbetskostnaden exkl. porto och material beräknades till minst 93kr. per ärende, dvs. drygt tre kvarts miljon kronor. Kommitténkonstaterar att administrationskostnaderna per ärende är betydande iförhållande till avdragsbeloppets storlek. Totalt sett är emeller-fidadministrafionskostnaderna små på grund av det ringa antalet ärenden. Närdet gäller utformningen av avdragsreglerna finns det enligt kommittén skäl till en ändring så att också fortlöpande umgänge än fem hela dygn skall kunna beaktas. Kommittén anser dock att starka skäl, bl. a. risken för onödiga konflikter, talar för att den nuvarande femdygnsregeln behålls. Däremot föreslår kommittén att möjligheten för domstol att förordna om avdragsrätt slopas och att s.k. nettoavtal skall beaktas inom ramen för bidragsförskottssystemet. Kommit tén konstaterar att sistnämnda ordning medför att avdraget regleras mellan parterna utan inblandning. När det gäller storleken av avdraget föreslår kommittén att avdraget skall vara 1/40 av bidragsförskot tets belopp i stället för av underhållsbidragets och att avdragsbeloppet som kompensation för umgängeskostnader helt eller delvis skall kunna utbetalas till den underhållsskyldige om han är bidragsskyldig med lägre belopp än bidragsförskottet, 10 Betänkandethar remissbehandlats och bereds inom LU 1985/86:1regeringskansHet, 11984/budgetproposition (prop, 1984/85:100 Bil, 7Socialdepartementet s, 41) uttalade föredragande statsrådet att han då inte varberedd att lämna några ytterligare förslag utifrån kommitténs bestämmelser ochatt ett fortsatt beredningsarbete på området var nödvändigt. Resekostnad vid utövande av umgängesrätt År1982 genomfördes med verkan fr. o. m. vissa ändringar i FB:sregler om vårdnad och umgänge. Ett syfte med de nya reglerna var att stärkabarnens rättsliga ställning. Enligt 6 kap. 15 § FB har barnets vårdnadshavareett ansvar för att barnets behov av umgänge med en förälder som inte ärvårdnadshavare så långt som möjligt tillgodoses. Motsätter sig barnetsvårdnadshavare det umgänge som den andre föräldern begär prövar domstolenfrågan om umgängesrätt. Domstolen skall därvid besluta om umgänge efter vad somär bäst för barnet. Omden umgängesberättigade föräldern är bosatt på annan ort än barnet kan ettutövande av umgängesrätten vara förenat med särskilda kostnader. Någon generellmöjlighet för den umgängesberättigade föräldern att få bidrag till sådanakostnader utöver vad som följer av rätten till avdrag på underhållsbidragetfinns inte. Imotion 972 (m) anges att frånskilda föräldrar i flertalet fall kommer överensom umgängesrättens utövande. De har därvid också ofta avtalat om att på någotsätt dela på de kostnader som umgängesrättens utövande medför. Enligtmotionärerna förekommer det emellertid att föräldrar inte är ense i'umgängesfrågorna. I sådana fall kan långa resor innebära dryga kostnader förden förälder som inte har vårdnaden om barnet. Detär av största vikt att barnet har fortlöpande kontakt med båda föräldrarna. Isyfte att underlätta relationerna mellan föräldrarna och möjliggöra för barnatt på ett naturligt sätt ha kontakt med båda bör enligt motionärerna 6 kap. 15§ FB kompletteras med en regel av innebörd att kostnaderna för umgänget skalldelas lika mellan föräldrarna om ej annat avtalats. Äveni motion 1255 (c) framhålls att det är av största vikt att barn kan hafortlöpande kontakt med båda föräldrarna. Det förekommer enligt mofionärernaatt föräldrarna i många fall delar det ekonomiska ansvaret förumgängeskostnaderna genom att avtala att dén ene föräldern skall hämta barnenoch den andre lämna dem. Motionärerna anser att ett sådant samarbete mellanföräldrar är mycket posifivt. I syfte att förbättra relationer- na mellan föräldrarna ochmöjligheterna för barnen att på ett naturligt sätt ha LU 1985/86:1 kontaktmed båda sina föräldrar bör enligt motionärerna 16 kap, 15 § tillföras ett nyttstycke enligt vilket föräldrarna gemensamt skall dela ansvaret för umgänget. mofionerna upptagna frågan om kostnaderna för umgängesresor behandlades avriksdagen vid 1976/med anledning av en motion. På hemställan avutskottet (LU 1976/77:26) avslog motionen. Frågan kom upp på nytt ien motion till följande . Utskottet (LU 1977/78:23) framhöll därvid attdet är olyckligt om ekonomiska omständigheter lägger hinder i vägen för ettutövande av umgängesrätten. Enligt utskottet hade statsmakterna också vidtagitflera åtgärder som syftat fill att förbättra den ekonomiska situafionen förförälder som inte har vårdnaden om barn. Med hänsyn till vikten av att barn harmöjlighet att hålla god kontakt med båda föräldrarna kunde det emellertidfinnas skäl att genom ytterligare åtgärder söka undanröja hinder för utövandetav umgängesrätten i fall då barnet och den umgängesberättigade föräldern intebor i närheten av varandra. Utan närmare utredning kunde dock utskottet inte taställning till vilka åtgärder som kunde vara lämpliga. Utskottet förutsatte attensamförälderkommittén skulle komma att behandla det spörsrhål som tagits uppi motionen. På utskottets hemställan avslog motionen. Vid1980/behandlades en motion vari begärdes att regeringen skullelägga fram förslag om sådan ändring av reglerna om avdrag för underhållsbidragatt föräldrar med stora kostnader för umgängesresor genom avdragsrätt vidtaxeringen får kompensation för viss del av dessa kostnader. Skatteutskottethemställde i sitt betänkande (SkU 1980/81:56) under hänvisning tillensamförälderkommitténs utredningsarbete att mofio-nen skulle avslås. Riksdagenbiföll utskottets hemställan. Ensamförälderkommitténföreslår i sitt betänkande bl. a. att ett stöd i form av kontant resebidragskall utgå vid umgänge inom landet. Bidraget skall kunna utgå tillumgängesberätfigade föräldrar, vårdnadshavare och barn som är bosatta inomlandet. Resebidragetföreslås utgå i förhållande till kostnaden för resa mellan barnets och denumgängesberättigade förälderns bostadsorter. Bidraget skall utgå om det styrksatt resa företagits och att den umgängesberättigade och barnet träffats. Bidragetskall kunna avse resa för antingen barnet eller den umgängesberättigadeföräldern. Då barnet inte kan resa ensamt ersätts resekostnad efter sammagrunder även för medföljande vuxens resa. Bidraget föreslås kunna utgå förhögst fyra resor . Somtidigare nämnts (s. 11) bereds kommitténs betänkande inomregeringskansliet. Frånskildamäns ekonomiska situation LU1985/86: i I motion 1256 (s) framhåller motionärerna att vi i Sverigegenom utredningar och statistik har en bra uppfattning om hur olika gruppersekonomiska situafion ser ut. Beträffande gruppen frånskilda män saknas dockvarje form av utredning och stafistik. Mofionärerna pekar på att det underhåll som män döms attbetala ofta är mycket betungande för dem. Ekonomiskt hamnar de i en mycket svårsituation. Många av dem lever enligt motionärerna på existensminimum. Oftauppstår stora problem om mannen vill bilda ny familj. Vid förfrågningar hos olika myndigheter, bl. a.departement och statisfiska centralbyrån, har det enligt motionärernaframkommit att inga berörda myndigheter har något som helst material om defrånskilda männens ekonomiska status. Motionärerna förmodar att de enda som harkännedom om detta är de kommunala socialförvaltningarna. Mofionärerna framhåller att riksdag och regering skallverka för att skapa så lika levnadsvillkor som möjligt för olika grupper isamhället. För att kunna göra detta fordras att man har ett så bra underlag sommöjligt. Enligt motionärerna föreligger det därför ett behov av en utredning omfrånskilda mäns ekonomiska förhållanden. revisorer har beslutat att granska statensutgifter för bidragsförskott. Ett huvudskäl för revisorernas beslut är densnabba ökningen av statsanslaget till bidragsförskotten. Ett annat skäl är denallmänt omvittnade tungroddheten i systemet. Granskningsarbetet har hitfills resulterat i fyrarapporter nämligen (1983/ 84:9) Statens utgifter för bidragsförskott - Allmännadelen, (1984/85:5) Statens utgifter för bidragsförskott - 1979 årsunderhållsreform, bakgrund och utveckhng, (1984/85:6) Statens utgifter förbidragsförskott - Ekonomiska konsekvenser av underhållsreform, (1984/85:7)Statens utgifter för bidragsförskott - Handläggningen avbidragsförskottsärenden samt (1985/86:1) Internationell jämförelse avregelsystem för underhåll fill barn. Den första rapporten innehåller en kartläggning avproblemområdet, I rapporten /85:5 analyseras målen årsunderhållsreform, I rapporten framförs bl. a, krifik mot att reformen inte komatt inriktas på underhållsskyldiga med svag ekonomi utan berörde samtligaunderhållsskyldiga. Rapporten innehåller bl. a. en undersökning av deunderhållsskyldigas och vårdnadshavarnas ekonomiska förhållanden under1980-talet och hur dessa grupper påverkats av reform. Det konstaterasatt det krävs ett bättre beslutsunderlag, främst i form av officiell statistik,för en god bedömning av de underhållsskyldigas och vårdnadshavarnas ekonomiskaoch sociala förhållanden. I syfte att få fram lämpligt beslutsmaterial för eneventuell omprövning av det gällande systemet bör enligt rapporten bl. a.statistikmaterial utvisande underhållsskyldigas och vårdnadshavares ekono- miska förhållanden ochlevnadsstandard, jämfört med andra föräldrars, tas LU 1985/86:1 fram. två övriga rapporterna redovisas statens utgifter för bidragsförskotten budgetåren1979/80-1983/84 samt administrafionskostnaderna för systemet. Rapporterna1983/84:9 och 1984/85:5 och 6 har remissbehandlats. Rapport 1984/85:7remissbehandlas . revisorer beräknas slutbehandlaärendet , Ibetänkandet behandlas åtta mofioner i vilka tas upp familjerättsliga frågor.Motionsspörsmålen avser underhållsbidrag till make och efterlevande makesarvsrätt, jämkning av och avdrag på underhållsbidrag till barn, fördelning avkostnaderna vid utövande av umgängesrätt, vårdnadshavares rätt att i vissa falluppbära underhållsbidrag och bidragsförskott samt frånskilda mäns ekonomiskasituafion. Underdet senaste årtiondet har familjerätten varit föremål för ett fortlöpandereformarbete. Reformarbetet har gällt både (GB) ochföräldrabalken (FB) och har avsett bl. a. reglerna om ingående och upplösningav äktenskap samt reglerna om vårdnad av barn och underhåll till barn. År1978 skedde en genomgripande reform av reglerna om underhållsskyldighet i GBoch FB. Huvuddelen av reformen trädde i kraft den 1 juh 1979. Ett huvudsyftemed reformen var att underhållsbördan för underhållsskyldiga med svag ekonomiskulle lindras. Ett annat syfte var att få fill stånd en mer enhefiig bedömningav frågor om underhållsbidrag. När det gäller makes skyldighet att efterskilsmässa betala underhållsbidrag till andra maken var utgångspunkten för dennya regleringen att var och en av makarna efter skilsmässan skall svara för sinegen försörjning. I fråga om föräldrars underhållsskyldighet gentemot sina barninnebar reformen att underhållsplikten numera aldrig är ovillkorlig utan berorav föräldrarnas ekonomiska förmåga och barnets behov. Föräldrarna skallsinsemellan ta del i kostnaderna för barnets underhåll efter vars och ensförmåga. En förälder har rätt att förbehålla sig ett belopp för sitt egetunderhåll när underhållsbidrag skall bestämmas fill ett barn. Förbehåll fårockså ske för skälig bostadskostnad. I vissa fall kan den underhållsskyldigeförbehållas även belopp för hemmavarande makes eller samboendes underhåll.Också försörjningsskyldigheten mot egna barn som vistas hemma beaktas närbidraget skall beräknas. FB:sregler om underhållsskyldighet har ånyo setts över av ensamförälder kommittén, som i sitt betänkande (SOU 1983:51) Ensamföräldrarna och deras barn föreslagit bl. a. genomgripande ändringar av bestämmelserna om underhållsbidrag och bidragsförskott. Förslaget innebär bl. a. en förändrad administration och samordning av systemen beträffande underhållsbidrag och bidragsförskott. a. föreslås att prövningen av underhållsbidrag förs över från de allmänna domstolarna fill försäkringskassorna. Betänkandet övervägs inom . När det slutligen gäller 14 GB :s regler om makarsekonomiska förhållanden har regeringen - på LU 1985/86:1 grundval avfamiljelagsakkunnigas betänkande (SOU 1981:85) Äktenskapsbalk - beslutatlagrådsremiss med förslag till äktenskapsbalk m. m. Den nya äravsedd att ersätta GB och innefattar främst en reform av reglerna om makarsegendom. Vidare föreslås ändringar i bl, a, . En proposition medförslag till äktenskapsbalk väntas bli framlagd för i början av år1986. Underhållsbidrag till make efter äktenskapsskillnad 1978års reform av reglerna i GB om underhållsbidrag till make innebär att efteräktenskapsskillnad varje make skall i princip svara för sin försörjning. Om enmake under en övergångstid är i behov av bidrag till sitt underhåll har han/hondock rätt att få underhållsbidrag av den andre maken. Underhållsbidrag kanundantagsvis utgå också för längre fid, nämligen om den bidragsbe-rättigademaken har svårigheter att försörja sig själv efter upplösningen av ettlångvarigt äktenskap eller om det annars föreligger synnerliga skäl. Dom elleravtal om underhållsbidrag kan jämkas av rätten om ändring i förhållandenaföranleder det. Bidragsskyldighet som fastställts före påverkasinte av de nya reglerna utan består enligt vad som följer av domen elleravtalet. De nya reglerna om jämkning av underhållsbidrag gäller dock även ifråga om sådana domar eller avtal. Imotion 969 (fp) framhålls att nuvarande ordning inte är godtagbar när detgäller underhållsskyldiga som uppnått pensionsåldern. Motionären anser att detinte är rimligt att den som gått i pension skall fortsätta att betalaunderhållsbidrag fill sin frånskilda maka. Det förefaller inte heller rimligtatt den som är pensionär skall behöva dra sin f, d. maka inför domstol för attfå underhållsbidraget ändrat. Enligtmofionären bör en ändring komma till stånd, exempelvis genom attsocialvårdsmyndigheterna träder in i den underhållsskyldiges ställe. Därvid kanregelmässigt myndigheten också genomföra en förnyad prövning av behovet ochomfattningen av det fortsatta underhållet. Motionärenyrkar att skall föreläggas ett förslag fill lagändring i enlighet meddet anförda. Utskottetkonstaterar att mofionärens förslag syftar till att man skall få fill stånd en automatisk omprövning av utgående underhållsbidrag när den underhållsskyldige maken uppnår pensionsåldern. En sådan ordning synes kunna åstadkommas på i huvudsak två sätt. Den ena lösningen skulle vara att man införde en regel om att underhållsskyldigheten alltid upphör vid den bidragsskyldiges pensionering och den andra att domstolarna ålades en skyldighet att på eget initiafiv ta upp frågan om underhållsbidraget. Beträffande det första alternativet vill utskottet framhålla att det förhållan det att den underhållsskyldige uppnår pensionsåldern inte allfid innebär att denne samfidigt får så låga inkomster att underhållsbidraget bör upphöra. Följden skulle bli att det blev den underhållsberätfigade i stället för som den underhållsskyldige som fick begära att frågan om underhållsbidraget prövas av domstol. Någon mera påtaglig fördel jämfört med nuvarande ordning skulle detta alternativ inte innebära. Det andra alternativet - även 15 om detpraktiskt sett inte torde vara ogenomförbart - skulle enligt utskottets LU1985/86:1 meningmedföra ett betydande merarbete för domstolarna. principiellautgångspunkter kan invändningar riktas mot denna lösning. omunderhållsbidrag är av dispositiv natur vilket innebär att det är parterna som råröver tvisteföremålet och någon officialprövning skall inte göras av domstolen.En skyldighet för domstolarna att självmant ta upp och pröva vissaunderhållsmål är inte förenlig med nuvarande ordning. Utöver det anförda vill utskottet peka på attunderhållsskyldigheten till make numera endast undantagsvis skall fastställasför . Den av motionären väckta frågan kommer därför med tiden attförlora i betydelse, I likhet med vad utskottet uttalade vidbehandlingen av ett likartat motionsyrkande (se LU 1983/84:18) vill utskottetvidare framhålla att nuvarande jämkningsregler väl tillgodoser en pensionärsönskemål om att få fill stånd en ändring av underhållsskyldigheten. Enanledning att ändra bidraget kan nämligen vara att den underhållsskyldigeuppnått pensionsåldern. Enligt utskottets mening får de problem som kan hauppkommit anses bero på bristande kännedom om den närmare innebörden av 1978års reform och de förenklade möjligheterna till omprövning av underhållsbidrag.Utskottet vill därför än en gång stryka under det angelägna i att myndigheter,advokater och andra som kommer i kontakt med frågan lämnar en så god informationsom möjligt till berörda pensionärer. På grundav det anförda avstyrker utskottet bifall till mofion 969. Som närmare framgår av redogörelsen ovan (s. 4) gällerenligt att den avlidnes efterlevande make har arvsrätt om det intefinns bröstarvingar. Finns det bröstarvingar och har den avlidne testamenteratsin egendom fill den efterlevande maken gäller vidare att bröstarvingarnaalltid har rätt till laglott, dvs, hälften av den avlidnes egendom.Bestämmelserna om makes arvsrätt kompletteras av den s, k. basbeloppsregeln i13 kap. 12 § GB. Enligt denna har den efterlevande maken rätt att vid bodelningsom skall ske vid den avlidne makens död få ut så mycket av makarnasgiftorättsgods att det tillsammans med den efterlevande makens enskilda egendomuppgår till ett värde motsvarande fyra basbelopp. Med stöd av basbeloppsregelnkan alltså när det är fråga om dödsbon med begränsade tillgångar denefterlevande maken få överta hela hemmet. Basbeloppsregeln gäller dock inte närden avlidne har bröstarvingar under som inte också är barn till denefterlevande maken. I motion 1248 (m) framhålls att det kan förekommaatt en efterlevande make tvingas lämna sitt hem därför att bröstarvingarna villha ut sitt arv. Enligt motionärerna utgör basbeloppsregeln inte något effektivthinder mot att boet delas, och med dagens höga taxeringsvärden på fastigheterär det svårt för den efterlevande att lösa ut arvingarna. Motionärerna anserdet rimligt att den efterlevande alltid skall få behålla sitt hem och föreslåratt make blir arvsberätfigad före bröstarvingarna eller att basbe- Imotionen yrkas att förslag fill lagändring skall LU 1985/86:1 föreläggasriksdagen. mening tillgodoses motionärernas önskemål helt i den av regeringen iår beslutade lagrådsremissen med förslag till äktenskapsbalk. a. att reglerna om makars och barns arvsrätt ändras så att, om någonavlider och efterlämnar make och bröstarvingar, kvarlåtenskapen skalltillfalla den efterlevande maken. När den efterlevande maken i sin tur avlider,skall bröstarvingarna ha rätt att få ut sitt arv efter den först avlidne. Densom är bröstarvinge endast till den först avlidne maken skall dock ha rätt attfå ut sin arvslott genast vid dennes död. Den föreslagna äktenskapsbalkeninnehåller också andra regler som syftar till att öka möjligheterna för denefterlevande att behålla makarnas gemensamma hem. En proposition med förslagfill äktenskapsbalk väntas, som utskottet inledningsvis redovisat, bli framlagdi , Pågrund av det anförda anser utskottet att motion 1248 inte påkallar någotinifiativ från sida. Enligt7 kap. 2 § FB skall förälder fullgöra sin underhållsskyldighet genom att betalaunderhållsbidrag fill barnet om föräldern inte har vårdnaden om barnet och inteheller varaktigt bor tillsammans med barnet. Om föräldrarna har gemensamvårdnad föreligger skyldighet för förälder att utge underhållsbidrag om barnetvaraktigt bor tillsammans med endast den andra föräldern. Enförälder som är skyldig att betala underhållsbidrag har fr. o, m. den 1 januari1980 rätt till avdrag på bidraget, om han eller hon har haft barnet hos sigunder en sammanhängande tid av minst fem hela dygn. För varje helt dygn sombarnet vistas hos föräldern får den underhållsskyldige göra avdrag med 1/40 avunderhållsbidraget. Varar vistelsen en hel månad, blir avdraget alltså 3/4 avdet månatliga underhållsbidraget. Om det finns särskilda skäl kan domstolbestämma andra villkor för denna avdragsrätt. Föräldrarna kan också självaavtala om andra villkor. Om det redan vid underhållsbidragets fastställandetagits hänsyn till att den bidragsskyldige föräldern i väsentlig mån fullgörsin underhållsskyldighet genom att ha barnet hos sig (s.k. nettoavtal)föreligger inte någon rätt till avdrag. Denovan angivna femdygnsregeln är tillämplig också när bidragsförskott utgår. Ärden underhållsskyldige återbetalningsskyldig gentemot harhan således rätt att göra avdrag på det belopp han skall betala, och detutgående bidragsförskottet reduceras i motsvarande mån. Imotion 836 (m) framhålls att det genomsnittliga underhållsbidraget är . och avdraget blir då , per dag. Enligt mofionärerna har reglerna om avdragsrätt när bidragsförskott utgår medfört ett betydande arbete för försäkringskassorna.