bet · G901SoU28 · 1985-12-31 00:00:00 — situation.Utgångspunkten bör vara att olika åtgärder skall komplettera SoU 1985/86:28varandra så att de tillsammantaget leder till en rättvis fördelning avsamhällets stöd och därmed en utjämning mellan barnfamiljer och ickebarnfamiljersamt mellan olika inkomstskikt. Att i förväg binda sig för vissa typer avlösningar vore olyckligt, vilket utskottet framhållit upprepade gånger.Utskottet, som förutsätter att man inom fortsätter arbetetmed en reformering av familjepolitiken, avstyrker därför motionerna S06O3 (fp)yrkande 1, So604 (c) yrkande 1, So605 (m), So615 (fp) och 425 (fp) yrkande 1. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet ävenyrkande 3 i motion 425 (fp). Utskottet avstyrker av samma skäl även yrkande 4 isamma motion. När det gäller införande av vårdnadsersältning,småbarnstillägg eller liknande har utskottet tidigare av de skäl som ovananförts ställt sig avvisande till sådana förslag. Utskottet har alltjämt sammainställning. Det kan tilläggas att de konkreta förslag som framlagts (m, fp, c)dessutom företer betydande skillnader i fråga om sådana grundläggande villkorsom om ersättningen skall anses ge kompensation för en arbetsinsats och därmedvara skattepliktig, eller om den skall vara skattefri och neutral till hurföräldrarna ordnar omsorgen om sina barn. Förslagen skiljer sig även i fråga omvårdnadsersättningens belopp, om i vad mån storleken skall vara relaterad tillantalet barn m.m. Enligt utskottets uppfattning finns inte skäl för riksdagenatt gå in närmare på förslag vars konsekvenser för olika typer av barnfamiljerär så svåra att överblicka. Utskottet avstyrker alltså motionerna So604 (c)yrkande 2, S06O6 (c) yrkande 4, So614 (m) yrkande 5, 425 (fp) yrkande 2 och 427(c). När det gäller förslaget i motion 1985/86:425 (fp) yrkande5 angående finansieringen av det familjepolitiska stödet vill utskottet erinraom att finansutskottet behandlat förslag till ftnansieringav de av partiet föreslagna familjepolitiska åtgärderna. fanndärvid att den anvisade finansieringen inte var tillräcklig och att den skulleha en långsiktigt dränerande budgeteffekt (FiU 1985/86:10 s. 50). kan med hänvisning till det anförda inteställa sig bakom ett tillkännagivande i enlighet med motionsförslaget ochavstyrker alltså motion 425 (fp) i här aktuell del (yrkande 5). I motion 1985/86:424 (m) aktualiseras vidare regler ochvillkor för bostads bidrag (yrkandena 8 och 9). Utskottet konstaterar i denna del att bostads kommittén i sitt slutbetänkande (del 1, SOU 1986:5) behandlat grundläggan de frågor om bostadsbidragssystemets utformning, bl. a. om inkomstpröv ningen, och föreslagit vissa regeländringar. Kommitténs förslag skall remiss behandlas och därefter beredas inom med sikte på en proposition till . har avstyrkt två motionsyrkanden (m) av samma innehåll som de nu aktuella med hänvisning till beredningen av bostadskommitténs förslag (BoU 1985/86:12 s. 4). har inte anledning att göra annan bedömning än bostadsutskottet och avstyrker sålunda motion 424 (m) i aktuell del (yrkandena 8 och 9). Kommunalvårdnadsersättning m. m. SoU 1985/86:28 Tre motioner (m resp. c) tar upp kommunernas möjlighet attgenom vårdnadsersättning eller genom socialbidrag ge ekonomiskt stödtill föräldrar som önskar avstå från förvärvsarbete för att själva vårda sinabarn. I motion 1985/86:So601 av och (båda c) yrkas att skall begära förslag om ändring avsocialtjänstlagen syftande till att vård av egna små barn skall bedömas som enav samhället helt accepterad verksamhet. Motionärerna diskuterar en dom av regeringsrätten1985, varigenom domstolen avslagit begäran om bistånd i form av socialbidrag idet fall plats anvisats inom kommunens barnomsorg och modern därför varit .oförhindrad att söka arbete. Motionärerna anför bl. a. att familjepolitiken börutgå från den självklara förutsättningen att alla barn har rätt till omsorg ochatt all omsorg måste värderas och ersättas. Föräldrarna måste enligtmotionärerna ha valfrihet mellan att anlita samhällets eller annan barnomsorgoch att avstå från förvärvsarbete utanför hemmet för att själva på heltid vårdasina små barn. Motionärerna vill ha en sådan ändring av socialtjänstlagen attföräldrarna ges denna valfrihet och att vård av egna barn blir en av samhällethelt accepterad verksamhet. I motion 1985/86:So614 av m. fl. (tn) yrkasatt skall begära en sådan ändring av socialtjänstlagen att det klartframgår att vård av egna barn skall betraktas som jämbördigt med förvärvsarbete(yrkande 15). Även dessa motionärer tar upp den ovannämnda regeringsrättsdomenom vägrat socialbidrag i det fall barnomsorgsplats erbjudits. Motionärernakritiserar att en hemarbetande förälder som inte ställt sig i daghems- ocharbetslöshetskö skall anses "frivilligt avhålla sig från att arbeta"trots att vederbörande utför ett arbete som på daghem skulle kosta över 100 000kr. för två barn. Motionärerna anför att socialbidrag alltid aren nödlösning,men när behov därav trots allt uppstår vård av egna barn bör jämställas medmotsvarande förvärvsarbete. Ett förslag med liknande syfte som i de två nu nämndamotionerna framläggs i motion I985/86:So604 av m.fl. (c). I dennamotion yrkas att skall begära förslag om ändring av kommunallagen såatt det blir förenligt med den kommunala kompetensen att i en kommun införavårdnadsersättning (yrkande 9). Motionärerna anför att det inom en rad kommunertas initiativ för att lokalt skapa en vårdnadsersättning. Dessa initiativ skallses som ett resultat av en bred och entydig folklig opinion för rättvisa mellanolika barnfamiljer när det gäller omsorgen om små barn. Kommunen skall enligtmotionärerna ha möjlighet att direkt betala ut vårdnadsersättning. Om dettaförutsätter en ändring av kommunallagen bör det ske. Frågan om rätt till socialbidrag vid värd av egna barnbehandlades av I sitt betänkande SoU 1984/85:18 (s. 7 f.)redovisade utskottet bl. a. vissa uttalanden som gjorts av i samband med socialtjänstlagens tillkomst, innehållet i allmännaråd på området, samt slutligen innehållet i regeringsrättens då ij Utskottet anförde härefter följande. Utskottetkonstaterar för sin del att enhälliga uttalanden i SoU 1985/86:28 sambandmed socialtjänstlagens tillkomst utgår från synen att den som själv kanförsörja sig genom eget arbete inte bör ha rätt till socialbidrag. Utskottetanser detta vara en naturlig utgångspunkt även för bedömningen av sådana fallsom motionärerna tar upp. Den som inte har ett arbete bör således i vart fallstå till arbetsmarknadens förfogande. Utskottet konstaterar att regeringsrättensprejudicerande avgörande går i samma riktning. I den mån det i ett enskilt fallfinns särskilda omständigheter som motiverar rätt till bistånd trots att densökande inte vill ställa sig till arbetsmarknadens förfogande finns möjlighetatt efter prövning ändå låta socialbidrag utgå. Utskottet kan således inte acceptera synsättet att var ochen som har barn skall kunna välja att avstå från förvärvsarbete för att - ominkomsterna då inte räcker till - i stället få socialbidrag. I första handmåste den enskilda människan själv ta ansvar för sitt liv och efter förmågaförsöka försörja sig och sin familj. Socialbidraget bör, som framhölls dåsocialtjänstlagen antogs, vara en sista resurs för att trygga den enskildesförsörjning när andra möjligheter tryter. Utskottet kan inte gå med på attsocialbidraget skall användas som ett medel för att förverkliga allmännafamiljepolitiska mål, såsom motionsförslaget syftar till. Motionsyrkanden om införande av möjlighet att utgekommunal vårdnadsersättning har ett fiertal gånger avstyrkts avkonstitutionsutskottet, senast i betänkande KU 1985/86:15 (s. 48). I det nämndabetänkandet upplyses även (s. 18) att regeringen beslutatatt inte vidta någon åtgärd med anledning av framställningar från sex kommunerom att regeringen skulle verka för en lagändring som gör det möjligt för enkommun att jnföra vårdnadsersättning för vård av egna barn. Utskottet har när det gäller socialbidrag för vård av egnabarn samma uppfattning som tidigare och avstyrker alltså motionerna So601 (c)och So614 (m) yrkande 15. När det gäller yrkandet i motion So604 (c) om möjlighettill vårdnadsersättning uppfattar utskottet detta förslag som närmastsyftande till att kompensera föräldrar som inte åtnjuter barnomsorg.Förslaget har således ett starkt samband med det ansvar för barnomsorgen somåvilar kommunen enligt socialtjänstlagen. Utskottet vill med anledning däraverinra om att ställde sig bakom förslagen i proposition1984/85:209 om förskola för alla barn, innebärande att man slog fast principenom alla barns rätt att fr. o. m. ett och och fram tillskolstarten delta i en förskoleverksamhet. Enligt propositionen skallutbyggnaden av barnomsorgen ske i sådan takt att barnomsorgsverksamheten ärutbyggd . För de barn vars föräldrar förvärvsarbetar ellerstuderar är det i första hand fråga om behov av barnomsorg i daghem ellerfamiljedaghem. För övriga barn avses öppen förskola eller deltidsgrupp (prop.s. Enligt utskottets mening skulle en möjlighet förkommunerna att utge en vårdnadsersättning kunna få den effekten att vissa kommuner föredrog detta framför att bygga ut barnomsorgen. Detta skulle motverka förverkligandet av en förskola för alla barn och dessutom försvåra arbetet för kvinnors jämställdhet. Utskottet, som tidigare uttalat att det är angeläget att den planerade utbyggnaden av barnomsorgen kommer till stånd (SoU 12 1985/86:5s. 8), kan av dessa skäl inte ställa sig bakom förslaget om möjlighet SoU1985/86:28 till vårdnadsersättning. Utskottet avstyrker således motionSo604 (c) i här aktuell del (yrkande 9). {proposition 1985/86:96 föreslås en ny lag om förlängtbarnbidrag avsedd att träda i kraft . Förslaget innebär attriksförsäkringsverket och de allmänna försäkringskassorna övertaradministrationen av det förlängda barnbidraget, som härigenom förs över fråndet studiesociala området till socialförsäkringsområdet. Reglerna anpassas tilldem som gäller för allmänt barnbidrag och utbetalningarna samordnas. Vidareföreslås vissa ändringar i lagen (1984:1095) om förlängt bidragsförskott förstuderande och i lagen (1984:1096) om särskilt bidrag till vissa adopfivbarn.Båda är av redaktionell karaktär. Utskottet tillstyrker förslagen. 1 samma proposition föreslås vidare ändringar fr. o. m.den 1 juli 1986 i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag som - förutom enanpassning fill den nya lagen om förlängt barnbidrag-, bl. a. innebär utvidgadrätt fill barnbidrag för barn i specialskolan och för barn som erhåller bostadenligt omsorgslagstiftningen. I motion 1985/86:So234 av m.fl. (fp)yrkas ett tillkännagivande av vad i motionen anförts om behovet av en översynav reglerna för bl. a. barnbidrag för barn som vistas på statlig specialskolaeller liknande (yrkande 3 delvis). Motionärerna påpekar att rätten fillbarnbidrag, flerbarnstillägg m.m. är begränsad för handikappadebarn som vistas på institutioner. De erinrar om att tidigare uttalatatt det är angeläget att en regeländring kommer till stånd. Utskottet behandlade under föregående ett flertalmotioner av samma innebörd som den nu aktuella (SoU 1984/85:18 s. 13 f.). Somframgår av motionen underströk utskottet då kraftigt angelägenheten av enregeländring beträffande barnbidrag till barn i specialskolor och förutsatteatt regeringen skyndsamt skulle överväga dessa frågor med sikte på ettavskaffande av nuvarande system med s. k. klädbidrag. Utskottet konstaterar att regeringen nu i proposition1985/86:96 framlagt förslag i enlighet med vad begärt och fillstyrkerpropositionen i här aktuell del. Motionsyrkandet (fp) påkallar därför ingenriksdagens åtgärd, såvitt nu är i fråga. I samma proposition föreslås vidare ett bemyndigande förregeringen att träffaöverenskommelse med andra länder om barnbidrag. lagen omallmänna barnbidrag kommer härigenom att överensstämma med vad somgäller enligt 20 kap. 15 § lagen (1962:381) om allmän försäkring. Ändringensyftar till att göra det möjligt att genom konvenfioner träffa överenskommelserom förmåner vid vistelse i annat land än det egna i syfte a. attundvika dubbelbetalningar. I proposifionen anförs (s. 17) att målsättningennär konventioner sluts regelmässigt är att det utsändande landetslagstiftning skall fortsätta att gälla och det andra landets lagsfiftning 13 I motion 1985/86:So622 av och (båda tn) SoU 1985/86:28 yrkas att skall begära utredning och förslagsom syftar till att barnbidrag inte skall kunna utgå såväl frånSverige som från ett främmande vistelseland. Motionärerna tar upp ett fall därbidrag utgått retroaktivt efter en utlandsvistelse trots att barnbidrag ocksåutbetalats från vistelselandet . Motionärerna ifrågasätterom barnbidrag skall kunna utgå från båda länderna och anser att dylikaförhållanden bör kunna regleras genom någon form av överenskommelse/konvention. I propositionen har som ovan nämnts föreslagits ettbemyndigande för regeringen att träffa överenskommelse med andra länder om-rätt fill barnbidrag, vilket enligt utskottets mening tillgodoser syftet medmotion So622 (m). I sammanhanget kan erinras om att tidigare påförslag av utskottet givit regeringen till känna behovet av enförutsättningslös översyn av hithörande regler i lagen om allmänna barnbidrag isyfte att skapa större enhetlighet och bättre samordning i förhållande tillandra sociala förmåner, här och utomlands (SoU 1983/84:17 s. 4, rskr. 211).Skäl för detta var bl. a. att nuvarande regler gör att barnbidrag i vissa fallkan utgå såväl från som från annat land. Det nu aktuellamotionsyrkandet påkallar således ingen åtgärd. I proposition 1985/86:137 framläggs vissa ytterligarelagförslag som rör villkoren för förlängt barnbidrag. Dessa ändringar avsesträda i kraft . Förslagen innebär såvitt nu är i fråga (3 §lagen om förlängt barnbidrag) att förlängt barnbidrag lämnas t. o. m. den månadeleven slutför utbildningen eller avbryter studierna, dvs. den nuvarandebegränsningen tdl läsåret föreslås borttagen.Propositionsförslagen tillstyrks i de mofioner som berört det. Även utskottettillstyrker förslaget. I samma proposition föreslås vidare att den nuvarandekvartalsanknytningen vad gäller rätten till barnbidrag upphör och anpassas tillden månadsregel som gäller i fråga om utbetalningen av bidraget (2 och 3 §§lagen om allmänna barnbidrag). På en punkt föreslås dock ett bibehållande avnuvarande kvartalsregel: barnbidrag kommer även enligt det nya förslaget attutgå t. o. m. det kvartal då barnet fyller . Skäl härför är att man velatundvika en försämring för de barn som inte fortsätter att studera igymnasieskolan. Visst undantag görs även beträffande institufionsvård (7 § idess lydelse enligt prop. En kvartalsanknytning kommer även att kvarståvad gäller flerbarnstillägg för studerande i åldrarna (2 b §). I motion 1985/86:So602 av () yrkas attriksdagen skall begära sådana ändringar i lagen om allmänna barnbidrag attkvartalsanknutna barnbidrag helt upphör. Som ovan framgått innebär förslagen i proposition 137 attkvartalsanknytningen i huvudsak upphör. De undantag som ännu kvarstår ärbegränsade och får tills vidare accepteras. Förslagen tillgodoser alltså ihuvudsak syftet med motion So602 (c), som enligt utskottets mening därför intepåkallar någon åtgärd. Frågan om rätt till barnbidrag vid längre tidsutlandsvistelse tas upp i två Bakgrunden härfill är följande. beslutade att 1 § i lagen omallmänna SoU 1985/86:28 barnbidrag skulle ändras på så sätt att det fr. o.m". gäller en principiell ettårsgräns för barnbidrag undervistelse utomlands (prop. 1984/85:39, SoU 6). Om vistelsen är avsedd att varalängre tid än skall alltså barnbidrag inte utgå. För barn till statligt anställdasom utför arbete utomlands gäller ingen tidsbegränsning. För barn till svenskamissionärer och präster gäller liksom tidigare en treårsgräns, vilket förelagändringen gällde som allmän huvudregel. Utskottet har tidigare behandlat motionsförslag omutsträckt rätt till barnbidrag för barn till alla som är anställda av , svenska trossamfund eller till sådant samfund knutet organ eller av ensvensk ideell organisation som bedriver biståndsverksamhet. Utskottet anförde i betänkandet SoU 1984/85:6 att detdelade åsikten att det är önskvärt att likställa olika typer av ideelltbiståndsarbete, så att samma förmåner kommer att utgå till alla som äranställda av ett svenskt trossamfund eller av en svensk ideell organisationsom bedriver biståndsverksamhet i utvecklingsländer. Det viktiga var dockenligt utskottet att möjligheterna att bedriva ideellt biståndsarbete inteförsämrades. Om detta krav tillgodosågs i form av särskilda undantagsregler ilagen om allmänna barnbidrag eller i form av ekonomisk kompensation i annanordning var enligt utskottet mera en praktisk fråga. Utskottet ansåg för sindel den i propositionen föreslagna linjen - dvs. utbetalning av motsvarandebidrag genom SIDA - vara den enklaste och mest lättillämpade lösningen. I betänkande SoU 1984/85:18 konstaterade utskottet attingenting nytt hade framförts sedan senast tog ställning till dennafråga. Utskottet tillade att erfarenheterna får utvisa om det finns skäl attöverväga andra lagtekniska lösningar för att inte försvära det ideellabiståndsarbetet. Utskottet ville alltså inte gå in på en förnyad prövning avden lagändring som trädde i kraft /85 och avstyrkte därmedden då aktuella motionen. 1 motion1985/86:So620 av () yrkas att skall anta etttill mofionen bifogat lagförslag, innebärande att det i tiden obegränsadeundantag som gäller för barn till statligt anställda som utförarbete utomlands utsträcks att gälla även medföljande barn tillden som är anställd av , ett svenskt trossamfund eller ;. tillsådant samfund knutet organ eller av en svensk ideell organisation som bedriverbiståndsverksamhet. Motionären anför bl. a. att samhället bör inta en positivinställning fill det biståndsarbete som bedrivs av ideella organisationer. Detbör därför finnas en generell rätt till barnbidrag för barn tillutlandsstationerade präster, missionärer och biståndsarbetare m. fl., oavsetthur lång utlandsvistelsen är. I motion 1985/86:So621 av och (båda m) yrkas att skall begära förslag till sådan ändring av lagen om allmänna barnbidrag att treårsgränsen kommer att gälla för alla som är anställda av ovannämnda samfund och ideella organisationer. I denna i; a. att missionsarbete och ideellt biståndsarbete företer betydande likheter väd gäller såväl arbetsinnehåll som organisafionsbak- grund. Det är därför önskvärt att likställa olika typer av ideelltbiståndsarbe- 15 Devolontärbidrag som administreras av SIDA utjämnar inte de SoU 1985/86:28 Motionärerna anser därför att den fidigare treårsgränsenför barnbidrag vid utlandsvistelse bör utsträckas att gälla inte bara barntill präster och missionärer utan även barn till andra personer anställdaav , ett svenskt trossamfund eller till ett sådant samfundknutet organ eller av en svensk ideell organisation som bedriver Utskottet anser inte att någonting nytt har framkommit somskulle motivera en omprövning av fidigare ställningstagande i dennafråga. Som utskottet tidigare anfört får erfarenheterna utvisa om det finnsskäl att överväga andra lagtekniska lösningar för att inte försvåra det ideellabiståndsarbetet. Utskottet förutsätter att regeringen följer tillämpningen avnu aktuella regler och om så skulle visa sig motiverat tar initiativ tilllämpliga åtgärder. Utskottet avstyrker sålunda såväl motion So620 (fp) sommotion So621 (m). Storlek av barnbidrag och förlängt barnbidrag I proposition 1985/86:137 om ökat ekonomiskt stöd tillbarnfamiljer föreslås en höjning av det allmänna barnbidraget med . perår och barn fr. o. m. (1 § i förslaget till lag om ändring ilagen om allmänna barnbidrag). En motsvarande höjning föreslås beträffande detförlängda barnbidraget (1 § i förslaget till lag om ändring i den ännu inteformellt beslutade lagen om förlängt barnbidrag). Beträffande medelsanvisningen för Allmänna barnbidrag hari proposition 1985/86:96 föreslagits ett belopp av 8 230 milj. kr. avseendeallmänna barnbidrag och förlängt barnbidrag. Detta belopp föreslås iproposition 1985/86:137 höjt med ytterligare 905 milj. kr. såsom en konsekvensav de föreslagna regeländringarna. Av beloppet avser 875 milj. kr. denbelopps-mässiga höjningen av bidragen. Ett flertal motioner från samtliga oppositionspartier tarupp storleken av barnbidrag och förlängt barnbidrag. I motion 1985/86:424 av m.fl. (m) yrkasavslag på den föreslagna höjningen av det allmänna barnbidraget (yrkande 1) ochpå höjningen av det förlängda barnbidraget (yrkande 2). I anslutning härfillyrkas en motsvarande mindre medelsanvisning (-875 milj. till Allmänna barnbidrag(yrkande 3). Mofionärerna anför bl. a. att de höjda barnbidragen finansierasmed höjda skatter som i stor utsträckning drabbar barnfamiljerna själva.Rundgången skulle därför fortsätta och bidragsberoendet ytterligare öka.Motionärerna anser att barnfamiljernas ekonomi i stället bör stärkas genom atthänsyn tas fill deras lägre skatteförmåga genom sänkt inkomstskatt i form avgrundavdrag för barn. I motion 1985/86:So604 av m.fl. (c), somväckts under den allmänna motionstiden, yrkas att beslutar att som enminimiåtgärd hos regeringen begära förslag om höjning av barnbidragen med 500kr. (yrkande 10). I motion 1985/86:427 (c) av samma motionärerkonstateras att förslagen i proposition 1985/86:137 är i enlighet med centerpartietskrav och familjepolitiska program. I motion 1985/86:So606 av () yrkas attriksdagen skall begära SoU 1985/86:28 förslag om höjning av barnbidragenmed . per barn och år fr. o. m. (yrkande 10). I motion 1985/86:So607 av m. fl. (vpk), somväckts under den allmänna motionstiden, yrkas att beslutar attbarnbidraget tills vidare skall utgå av basbeloppet (yrkande 13).Motionärerna anför att en barnbidragshöjning behövs dels därför att inflationenurholkat fidigare belopp, dels därför att levnadsomkostnaderna har ökat. Deerinrar vidare om att vpk krävt att barnbidraget skall motsvara25 % av basbeloppet och indexregleras. I motion 1985/86:426 (vpk) av sammamotionärer anförs att de åtgärder som har störst betydelse om man villförbättra inte bara för barnfamiljerna utan även för andra ekonomiskt svårtställda grupper är att ta bort momsen på maten och att minska boendekostnaderna.Motionärerna konstaterar vidare att förslagen i proposition 1985/ 86:137tillgodoser vpk:s krav vad gäller storleken på barnbidraget, däremot intekravet att barnbidraget skall vara basbeloppsanknutet. Enligt motionärerna ärdet inte rimligt att varje nödvändig barnbidragshöjning skall behöva föregås aven så ingående och långsam process som en prövning av regering Och riksdaginnebär. Motionärerna yrkar i enlighet härmed att såväl barnbidraget som detförlängda barnbidraget skall göras basbeloppsanknutet på den nivå som föreslåsi proposition 137 (yrkande 1). Utskottet har i det föregående anslufit sig tillpropositionens syn att barnbidraget är den viktigaste delen av samhällets stödtill barnfamiljerna. Även om andra familjepolitiska åtgärder också kan varamotiverade framstår en barnbidragshöjning som det bästa och mesteffektiva sättet att snabbt nå alla barnfamiljer med ett förbättrat ekonomisktstöd. Utskottet tillstyrker sålunda propositionens förslag om höjning av barnbidragoch förlängt barnbidrag och avstyrker motion 1985/86:424 (m) yrkande 1 resp. 2.Utskottet avstyrker även förslagen om en mindre barnbidragshöjning från den 1juli 1986, vilka framförs i motionerna So604 (c) yrkande 10 och So606 (c)yrkande 10 och som får anses tillgodosedda genom förslagen i propositionen. Som en följd av detta utskottets ställningstagandetillstyrker utskottet även den i propositionerna föreslagna medelsanvisningentill Allmänna barnbidrag och avstyrker motion 1985/86:424 (m) yrkande 3. När det gäller den i vpk-motionerna aktualiserade fråganom en indexreglering av barnbidraget kan erinras om att utskottet vid fleratidigare tillfällen avstyrkt sådana förslag från vpk, senast i betänkande SoU1983/84:35. Utskottet anförde då bl.