bet · G901FiU34 · 1985-12-31 00:00:00 — om sparande (prop. 1985/86:150 bil. 1, mom. 15-17 och37-40) Utskottet tillstyrker i detta betänkande vissaförändringar i allemanssparandet som föreslås i kompletteringspropositionen.Det gäller höjning av taket för de totala insättningarna, vidgadeplaceringsmöjligheter för aktiefonder samt en sänkning av räntan iallemanssparandet. Vidare tillstyrks utvidgningar av bosparandet ochförändringar i vinstsparandet. Ett anslag för sparfrämjande åtgärder om 15 milj. kr.tillstyrks också av utskottet. De motioner som väckts med anledning av förslagen avstyrksav utskottet liksom ett tiotal motionsyrkanden som väcktes under den allmännamotionsfiden . Tillbetänkandet har fogats 13 reservationer och ett särskilt yttrande. I detta betänkande behandlar utskottet dels proposition 1985/86:150 (kompletteringspropositionen)bilaga 1 Reviderad finansplan, i vad avser avsnittet Sparfrågor, s. 97-105(momenten 15-17 och 37-40 i hemställan), dels de med anledning av propositionen väckta motionerna 1985/86:566av m. fl. (fp), i vad avser yrkandena9-13, 1985/86:567 avKarin Söder m. fl. (c), i vad avser yrkandena 3 och 4, 1985/86:583 av LarsTobisson m. fl. (m), 1985/86:586 av och (),1985/86:600 av (), i vad avser yrkande 6, dels de under allmänna motionstiden väckta motionerna l985/86:Fi205av () om avskaffande av löntagarfonderna, i vadavser yrkande 3, 1985/86:Fi701av m. fl. (m) om hushållssparande och 1985/86:Fi707av m. fl. (m) om bosparande. I 1985/86. 1985/86:Fi709 av och . () omen personlig FiU 1985/86: 3'4 investeringsdepå, 1985/86:Fi720 av m. fl. (c) om ändratbosparande bland ungdom, 1985/86:Fi721av () om ett nyetableringssparande, m. m., 1985/86:Fi723av . m. fl. (c) om bosparande, 1985/86:Fi724av m. fl. (fp) om bosparande, 1985/86:Fi725 av och () om höjtsparav-drag m. m., 1985/86:Fi726av m. fl. (m) om allemanssparandet, 1985/86:Fi727 av m. fl. (c) om inrättande avprivata investeringskonton, 1985/86:Fi729 av och () omökat hushållssparande, i vad avser yrkandena 1 och 2, 1985/86:Fi730 av m. fl. (m) om ökning av detenskilda aktiesparandet, i vad avser yrkande 1, 1985/86:Fi731av m. fl. (m) om bosparandet. I proposition 150 bilaga 1 () harregeringen - efter föredragning av statsrådet . 15. i överensstämmelse med vad somangetts i propositionen uppdra åt fullmäktige i att medbanker och sparkassor träffa nya avtal om ersättning för skötsel avallemanssparkonton, 16. godkänna vad som förordats ipropositionen i fråga om vinstsparandet, 17. till Sparfrämjande åtgärder -utöver vad som begärts i proposition 1985/86:100 bil. 9 - för budgetåret1986/87 under sjunde huvudtiteln anvisa ytteriigare , dels föreslagit att anta i propositionenframlagda förslag till 37. lag om ändring i lagen (1983:890)om allemanssparande, 38. lag orn ändring i aktiefondslagen(1974:931), 39. lag om ändring i lagen (1928:376)om skatt på lotterivinster, 40. lag om ändring i lagen (1983:891)om skattelättnader för allemanssparande. Lagförslagen återfiiins i bilaga till betänkandet. Motionerna Fiu 1985/86:34 1985/86:566 av m.fl. (fp), vari hcf ;slälls 11. att i lagen om allemanssparande(1983:890) beslutar införa en övergångsbestämmelse av följandelydelse: På medel innestående på allemanssparkonto skall utgå räntaenligt 9 § samma lag enligt dess lydelse före , 13. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs omen sparfrämjande politik. 1985/86:Fi725 av och (), varihemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förändring av sparavdraget. 1985/86:Fi726 av m. fl. (m), vari hemställs 1. att begär att regeringen framläggerförslag om att sparavdraget skall höjas till halvt basbelopp. Sparmål, ökad aktiespridning m. m. 1985/86:Fi701 av m. fl. (m), vari hemställs 1. att beslutar uttala att målet försparpolitiken skall vara att hushållen skall ha ett sparkapital som motsvarar den genomsnittliga års lönen för en industriarbetare, 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i iiotionen anförts om vikten av att stimulera hushållssparandet och öka ägandespridningen. 1985/86:Fi726 av m. fl. (m), vari hemställs 2. att hos regeringen begär en översyn avallemanssparandets roll för sparstimulans resp. finansieringsform förbudgetunderskottet i enlighet med vad som i motionen anförts. 1985/86:Fi730 av m. fl. (m), vari hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om behovet av att öka det enskilda aktiesparandet. 1985/86:566 av m. fl. (fp), varihemställs 12. att beslutar om sådan ändring i lagen omändring i lagen (1983:890) om allemanssparandet att 3 § 3 stycket samt 24 och25 §§ utgår. 1985/86:583 av m. (m), vari hemställs 1. att avslår regeringens förslag till Lag omändring i lagen (1983:890) omallemanssparande såvitt avser stadgandena i 24 § om Riks- FiU 1985/86: 34byggens bosparande för ungdomar. 1985/86:Fi707av m. fl. (m), vari - med hänvisning till motiveringen i motion1985/86:Bo410 hemställs att hos regeringen begär förslag ombosparande. l985/86:Fi720av m. fl. (c), vari - med hänvisning till motiveringen i motion1985/86:Kr312 - hemställs att hos regeringen begär förslag om ettändrat bosparande bland ungdom i enlighet med vad som anförts i motionen. l985/86:Fi724av m. fl. (fp), vari - med hänvisning till motiveringen i motion1985/86:Bo227 - hemställs att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförs om skattefrihet för ungdomarsbosparande. 1985/86:Fi731av m. fl. (m). vari - med hänvisning till motiveringen i motion1985/86:Bo231 - hemställs att hos regeringen begär förslag om attfinansieringen av köp av bostadsrätter samordnas med övriga sparfrämjandeåtgärder. 1985/86:586av och (), vari hemställs att riksdagenbeslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts omvinstskatten och utlottningsmöjligheterna i vinstsparandet. 1985/86:566av m. fl. (fp), vari hemställs 10.att avslår regeringens förslag om ändring i lagen om skatt pålotterivinster. Anslag till Sparfrämjande åtgärder 1985/86:566av m. fl. (fp), vari hemställs 9.att avslår regeringens förslag om ytteriigare medel för Sparfrämjandeåtgärder med 15 milj. kr. 1985/86:567av m. fl. (c), vari hemställs 4.att beslutar att till Sparfrämjande åtgärder utöver vad som begärts iproposition 1985/86:100 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med 5milj. förhöjt anslag om . 1985/86:583av m. fl. (m), vari hemställs 2.att avslår förslaget att fill Sparfrämjande åtgärder för budgetåret1986/87 under sjunde huvudtiteln anvisa ytterligare . 1985/86:Fi729av och (), vari hemställs 1.att hos regeringen begär förslag till att medel på skattesparkontooch skattefondskonto skall behålla de ursprungliga skatteförmånerna sä längekontona förblir orörda. Privatainvesteringskonton FiU 1985/86:34 1985/86:567 av m. fl. (c), vari hemställs 3. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts om främjande av enskilt sparande genominrättande av privata investeringskonton. 1985/86:Fi709 av och . (),vari hemställs att beslutar att hos regeringen hemställa om konkretaförslag avseende personlig investeringsdepå enligt de riktlinjer som anges imotionen. 1985/86:Fi723 av . m. fl. (c), vari - medhänvisning till motiveringen i motion 1985/86:Bo226 hemställs att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom värdet av sparande för bostadsändamål. 1985/86:Fi727 av Sfig Josefson m. fl. (c), vari hemställsatt hos regeringen begär förslag om inrättande av privatainvesteringskonton. 1985/86:600 av (), vari hemställs 6. att beslutar att ge regeringen till känna vadsom i motionen anförts om att stimulera sparandet. 1985/86:Fi205 av (), vari hemställs 3. att hos regeringen begär förslag tillstimulansåtgärder för vinstdelningssystem på företagen och för enskiltaktiesparande enligt vad som anförts i motionen. 1985/86:Fi721 av (), vari - med hänvisningtill motiveringen i motion 1985/86:N305 - hemställs 1. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförsom utveckling av allemanssparandet och former för"nyetableringssparande", 2. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförsbeträffande en begränsning av företagens uppgiftsskyldighet. 1985/86:Fi729 av Lärs De och (),vari hemställs 2. att soiVi sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförs om realrähteskatts troliga effekter på sparviljan. 11 1985/86. Den svenska ekonomin har under det senaste decennietpräglats av en permanent sparandebrist, vilket tagit sig uttryck i fortlöpandeunderskott i bytesbalansen. Den offentliga sektorns finansiella sparande harfrån minskat från av bruttonationalprodukten tillett underskott motsvarande . (Se diagram 1.) Denna försämringkunde endast till en del uppvägas av ett ökat privat finansiellt sparande,vilket gjorde att bytesbalansen försämrades. Finansiellt sparande i privat och offentligsektor samt bytesbalans 1970 1986 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 Källor: och 1986. Uppgången i det privata sparandet berodde på attföretagens finansiella sparande ökade medan hushållens sparande var obetydligt. har den offentliga sektorns finansiellasparandeunderskott successivt minskat. beräknas underskottet tillca av bruttonationalprodukten. Det finansiella sparandet i den privatasektorn har minskat vilket sammanhänger med ökningen av investeringarna,särskilt industriinvesteringarna. Hushållens finansiella sparande har legat istort sett stilla på en mycket låg nivå (se diagram Hushållensreala sparande har minskat konfinueriigt vilket sammanhänger meddet minskade småhusbyggandet. Det negativa reala sparandet som registreradesför beror på att förslitningen av hushållens kapitalstock, enligtstatistiska centralbyråns nationalräkenskaper, är större än hushållensinvesteringar. Som framgår av diagrammet har hushållens sparkvot, dvs.sparandet i Sparandeti procent av disponibel inkomst FiU 1985/86:34 TOTAL SPAKKVOT REAL SPARKVOTFIHANSIELL SPARKVOT 70 71 7273 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 Källor: , ochfinansdepartementet. relationfill de disponibla inkomsterna, sjunkit till en mycket låg nivå, , desenaste fyra åren jämfört med under förra decenniet då den låg i intervallet2,. Sammanfattningsviskan konstateras att det totala sparandet är för lågt. Det räcker inte fill föratt finansiera investeringarna och underskottet i bytesbalansen. Det är därförnödvändigt att öka sparandet i den svenska ekonomin. Sparandeökningen bör skefrämst genom att minska det statliga budgetunderskottet men det är ocksåangeläget att hushållssparandet ökar. Förutom samhällsekonomiska skäl talarockså trygghetsskäl för att öka hushållssparandet. Ett sparkapital behövs somett komplement fill det kollekfiva trygghetssystemet och är värdefullt sombuffert för att kunna möta oförutsedda utgifter. Desvenska hushållens reala disponibla inkomster sjönk påtagligt under 1980-taletsförsta år. För löntagarhus-hållen varminskningen ännu större. Det är sett mot den bakgrunden inte märkligt atthushållssparandet har minskat. Den negativa reallöneutvecklingen haremellertid brutits. ökade reallönerna och förutses enfortsatt ökning. Det är, som utskottet ser det, nödvändigt att förutsättningarskapas för fortsatta reallöneökningar . Den påtagliga nedgångeni inflationstakten gör detta möjligt. Den bidrar också till att ge en posifivrealränta på det sparade kapitalet. En rad åtgärder harvidtagits för att stimulera sparandet . Rättelse:S. 33 höger spalt rad 4 och 5 uppifrån Står: fjärde-------- femtestycket Rättat till: femte------ sjättestycket rad 9 nedifrån. Rättattill: fjärde och femte styckena S. 34 höger spalt rad 4och 5 Rättat tWh femte och själle styckena Sparavdraget har fördubblatsoch allemanssparandet har utvecklats. För- FiU 1985/86: 34 utsättningarna förhushållssparandet är genom den allmänna ekonomiska utvecklingen och desärskilda åtgärder som vidtagits gynnsammare än på mycket länge.Marginalskatterna har sänkts, realräntan är positiv, inflationen avtar ochreallönerna stiger. Genom att underskottsavdragens skattemässiga värdebegränsades, vilket stimulerade arbete och sparande, motverkades spekulationoch konsumtion på kredit. Ikompletteringspropositionen anförs att inflationen på senare fid har dämpatsmarkant och fortsätter att sjunka. Därigenom har realräntan blivitförhållandevis hög. De statsfinansiella kostnaderna för allemanssparandet hardärför blivit större än vad som tidigare förutsattes. Dessutom finns, meddagens räntesatser i allemanssparandet, vissa risker både att s. k.skattearbitrage blir lönsamt (dvs. att det i vissa fall kan löna sig att lånaför att sätta in pengar i allemanssparandet) och att andra sparformer, bl. a.vanlig bankinlåning, får alltför svårt att konkurrera. Motden bakgrunden föreslås att räntenivån inom allemanssparandet fr. o. m. den 1juli sänks till samma nivå som diskontot, vilket motsvarar en sänkningmed . Även efter denna sänkning kommer spararna att få enhög, positiv realränta och allemanssparandet kommer alltjämt att vara den mestförmånliga sparformen. I syfte att ytteriigare minska statsutgifterna föreslåsatt ersättningen till bankerna för deras hantering av allemanssparandetbegränsas. Föratt möjliggöra ett fortsatt uthålligt sparande inom allemanssparandet föreslåsdessutom att taket för de totala insättningarna höjs från 35 000 till 50 000kr. Vidareföreslås att allemansfonderna, liksom andra aktiefonder, skall kunna placeraupp till av fondvärdet i , vilket bl. a. möjliggör förOTC-företag att starta företagsanknutna allemansfonder. Imotion 566 (fp) anförs beträffande förslaget om förändring av räntan påallemanssparandet att den extra räntesatsen om 1,är ett av villkoren i detcivilrättsliga avtal som varje sparare träffat via sin bank med riksgäldskontoretoch det kan enligt motionärerna inte ensidigt med retroaktiv verkan sägas uppav den ena parten (staten). Däremot kan staten naturiigt-vis som låntagareförhandla om ändrade villkor på lån från och med en viss dag, vilket i dettafall får anses ske . Detta innebär att den som frånoch med nämnda datum placerar medel på allemanssparkonto får anses haaccepterat det nya räntevillkoret. Motionärerna anser att det i klarhetensintresse är nödvändigt att i övergångsbestämmelserna till Lagen om ändring ilagen om allemanssparandet ta in ett påpekande om att på medel som ärinnestående på allemanssparkonto skall utgå ränta enligt 9 §samma lag enligt dess lydelse före den Ijuli 1986. Utskottetvill med anledning härav anföra följande. Räntan på sparade medel iallemanssparandet anges i lagen om allemanssparande och bestäms Räntesatsen kan således inte ses som ett villkor i FiU1985/86:34 civilrättsligt avtal. Den nu föreslagna räntesatsen skall tillämpasfr. o. m. på hela det belopp som finns innestående på allemanssparkonto. Avkastningsräntan i allemanssparandet har sedan systemetinfördes varit knuten till diskontot, liksom i princip räntan på en stor delav banksparandet. Diskontot har varierat kraftigt sedan allemanssparandetintroducerades . Diskontot har t. ex. förraåret sjunkit från 11,till 8,, dvs. en minskning med 3 procentenheter.Variationerna i diskontot har således varit betydligt större än den nuföreslagna förändringen. Skulle någon sparare finna att villkoren iallemanssparandet är ofördelaktiga finns möjligheten att ta ut hela eller delav sparkapitalet. Det kan således flyttas till andra sparformer om så önskas.Det bör dock framhållas att även efter det att hänsyn tagits till denföreslagna förändringen är villkoren för allemanssparandet fördelaktigare änför alla andra sparformer. Utskottet avstyrker med hänvisning härtill motion566 yrkande 11 och yrkande 13 i här berörd del. Utskottet har inte något att erinra mot attavkastningsräntan i allemanssparandet sänks till sammanivå som diskontot. Med nuvarande diskonto (8,) och en beräknadgenomsnittlig inflationstakt för på ca 3,erhålls en positivrealränta , vilken får betraktas som mycket god med hänsyn till attsparformen är riskfri och avkastningen befriad från skatt. Denna realränta kanjämföras med den som gällde då allemanssparandet introducerades våren 1984.Realräntan var då . Utskottet anser i likhet med vad som anförs ipropositionen det motiverat att begränsa storleken på de överjöringsavgiftersom gäller vid överföringar mellan allemansfonder och allemanssparkonton tillhögst . Därigenom minskar inlåsningseffekterna av sparmedlen och ökarkonkurrensen mellan allemansfonderna. Utskottet tillstyrker med det anfördamotsvarande förslag till förändring i lagen om allemanssparande. Utskottet anser det också motiverat, med hänsyn till denstora omfattning allemanssparandet fått och den automatik som systemet nufungerar med, att ersättningen till bankerna för deras medverkan iallemanssparandet reduceras. Utskottet tillstyrker förslaget att fullmäktige iriksgäldskontoret ges i uppdrag att med banker och sparkassor träffa nya avtalangående ersättning i enlighet med det förslag som redovisas i kompletteringspropositionen. I propositionen föreslås vidare att maximigränsen för desamlade nettoinsättningarna i allemanssparandet skall höjas från 35 000 kr.till . En stor del av spararna sätter in det högsta tillåtna beloppetvarje månad (f. n. De sparare som gjort detta från starten våren 1984kommer att nå det nuvarande taket på . Det finns därförskäl att höja taket, anför föredragande statsrådet. En maximinivå på 50 000 kr.skulle enligt föredraganden innebära att vi nått en lämplig gräns. Om mandärtill beaktar höjningen av sparavdraget . skulle dettotala enskilda sparkapitalet kunna uppgå till . utan attavkastningen beskattas. Ettalternativt sätt att nå samma effekt vore att i stället höja sparavdraget FiU1985/86: 34 vid beskattningen. I motion Fi726 av m. fl. (m)föreslås att sparavdraget höjs till ett halvt basbelopp. Det skulle för år 1986betyda ett sparavdrag på . Enligt motionärerna bör rimligtvisavkastningen på ett belopp som motsvarar en normal industriarbetarlön varabefriad från skatt oavsett sparform. I motion Fi725 av och () föreslås att sparavdraget höjs till ett belopp som motsvaras avdet basbelopp som gäller det år deklarationen skall avlämnas multiplicerat medgällande diskonto. Det skulle för innebära ett sparavdrag på ca 2 400kr. Dessutom föreslås att makar återigen får rätt att utnyttja det eventuellasparavdrag som den andra maken ej behövt för egen del. Vad gäller den sistnämnda frågan vill utskottet anföra atten av förutsättningarna för att kunna genomföra den förenkladesjälvdeklarationen är att skattesystemet individualiseras i så storutsträckning som möjligt. Olika former av sambeskattning, utnyttjande av makesoutnyttjade avdrag och liknande innebär en avsevärd administrativ merbelastningför ett sådant system. Enligt utskottets mening bör strävan vara att försöka förenklaskattesystemet såväl för den enskilde som för skatteadministrationen.Förändringar av det slag som föreslås i motion Fi725 bör således enligtutskottets mening inte genomföras. Vad gäller själva sparavdragets storlek anser utskottetatt en höjning i enlighet med vad som föreslås i motion Fi726 skulle innebäraen alltför kraftig höjning av det belopp vars avkastning skulle varaskattebefriad. En alltför stor ökning av sparavdraget och därmed höjning av detsparkapital som får en skattefri avkastning gynnar endast dem som redan har ettstort sparkapital. Det skulle dessutom innebära ett betydande inkomstbortfallför staten. Utskottet avstyrker därför yrkande I i motion Fi726. Enligt utskottets mening finns det goda skäl att höja detsparkapital som tillåts ge en skattefri avkastning. I det sammanhanget bör,såsom framhålls i propositionen, beaktas att ett stort antal sparare inomallemanssparandet kommer att uppnå den nuvarande maximigränsen,. För att inte riskera att detta sparande upphör bördärför enligt utskottets mening en höjning ske av maximigränsen för nettoinsättningarnai allemanssparandet. Den föreslagna höjningen till . skulle möjliggöraett fortsatt högt årligt sparande i allemanssparandet i ytteriigare ett par år.Utskottet tillstyrker därför förslaget i propositionen om motsvarande ändring ilagen om allemanssparande. Någon ändring av sparavdraget utöver den höjningfrån 800 till . som redan beslutats anser utskottet inte befogad för närvarande.Utskottet avstyrker därför motion Fi725. Utskottet har inte något att erinra mot förslaget om atttillåta aktiefonder att placera högst av fondens värde i inkl.övriga icke börsregistrerade värdepapper. Utskottet tillstyrker förslagen omändringar i aktiefondslagen och i lagen om skattelättnader förallemanssparande. Innan utskottet övergår till att behandla vissa speciellasparformer som bosparande, vinstsparande m. m. vill utskottet ta upp vissaallmänna frågor om hushållssparandet som aktualiseras i flera motioner. Sparmål,ökad aktiespridning m.m. FiU 1985/86:34 I motion Fi701 (m) anförs att staten bör driva en aktivpolitik för att stimulera enskilda personers ägande. Målet bör vara atthushållen skall ha ett sparkapital som motsvarar den genomsnittliga årslönenför en industriarbetare, anför motionärerna. Att staten stimulerar tillenskild förmögenhetsbildning kan ses som ett led i en polifik syftande tillatt flytta en del av ansvaret för den framtida tryggheten från det allmännatill de enskilda hushållen. Utskottet har för sin del inte något att invända mot sätter ett ambitiöst mål för hushållens sparande, t. ex. att ett hushållskall ha ett sparkapital motsvarande årslönen för en industriarbetare. Det äremellertid ett mål som dessvärre är mycket avlägset för många hushåll som lever med mycket små marginaler. Utskottet vill emellertid, till skillnad från vad somanförs i motion Fi701, inte se uppställda mål och stimulanser förhushållssparandet som ett led i att minska det allmännas ansvar för denframtida tryggheten. Ett ökat sparande är nödvändigt för att ökainvesteringarna och tillväxten i ekonomin. Därigenom underlättasfinansieringen av den offentliga verksamheten och möjligheterna att stödja desämst ställda i samhället. Utskottet avstyrker med det anförda motion Fi701yrkande 1. I motion Fi701 anförs vidare att den viktigasteförutsättningen för att sparandet skall växa är en ekonomisk politik som ökarhushållens sparande. En lägre inflation och sänkta marginalskatter är deviktigaste inslagen i en sådan politik, anför motionärerna. Det är särskiltviktigt att sprida ägandet av bostäder och aktier. Att bredda bostadsägandet ärenligt motionärerna det bästa sättet att åstadkomma en jämnare fördelning avförmögenhetstillgångarna i samhället. Sänkta inkomstskatter och slopande avbåde fastighetsskatt och avdragsbegränsning är viktiga inslag i en politik föratt öka bostadsägandet. Även i motion Fi730 av m. fl. (m) anförsatt det är angeläget att aktiesparandet är väl spritt bland medborgarna. Ettökat institutionellt ägande försvagar marknadsekonomin i allmänhet ochaktiemarknaden i synnerhet. För att vända den nuvarande negativa trenden är detangeläget att väsentligt förbättra skattevillkoren för enskilda personersskattesparande. I motion Fi726 av m.fl. (m) begärs även enöversyn av allemanssparandets roll för sparstimulans resp. finansieringsformför budgetunderskottet. Motionärerna anser att den sparfrämjande politiken ialltför hög grad - genom introduktionen av allemanssparandet - har inriktats påatt tillgodose statens behov av direkt upplåning hos hushållen. Enligtmotionärerna bör varje medborgare ha samma rätt till obeskattad avkastning pånormalt sparande oavsett sparform. Utskottet delar motionärernas uppfattning såtillvida attdet är angeläget att stimulera sparandet i ekonomin och att det sker bäst i enekonomi där inflationen är låg och reallönerna ökar. Utskottet delar emellertidinte motionärernas uppfattning om politikens allmänna uppläggning. Dessa frågorbehandlar utskottet i sitt betänkande FiU 1985/86:30.