bet · G901JoU19 · 1985-12-31 00:00:00 — att odla och sätta ut så stora mängder lax och öring iVänern som det är möjligt av biologiska och andra skäl, att successivt utveckla en kommersiellt lönsam fisketurismi Vänernområdet, att skapa förutsättningar för ökad lönsamhet i yrkesfiskeoch ökad matfiskeodling i . har bidragit till projektarbetet medpersonella resurser samt genom forskning och undersökningsarbeten. Vidare harfiskeristyrelsen finanserat viss utsättning genom ianspråktagande avprisregleringsmedel. I övrigt finansieras projektet av länsstyrelserna samtgenom ianspråktagande av bygdeavgifter enligt vattenlagen. Visst finansielltbidrag har även lämnats av turistråd. Projektarbetet beräknas pågåtill . Med hänvisning till projektet har i motioner från fyrapartier ställts yrkanden om statligt stöd av skilda slag för att säkra ettpositivt resultat. I motionerna Jo406 av och AlexanderChrisopoulos (vpk) och Jo429 av m.fl. (c) yrkas att Vänerlaxen resp. skall anses vara av riksintresse. Enligt motion Jo416 av m.fl. (s) bör återstående reproduktionsområden i med biflöden ges lagstadgat skydd. Statliga resurstillskott till projektets genomfö rande begärs i motionerna Jo406, Jo416, Jo424 av m. fl. (m) och Jo429. I sistnämnda motion återfinns ett preciserat anslagsyrkande om . för /87. Enligt motion Jo424 bör föreslå att projektet finansieras inom ramen för stöd till regionalpolitiska projekt. Enligt motion Jo416 bör ett tillkännagivande avlåtas beträffande behovet av en sättfiskanläggning i . I motion Jo427 av m. fl. (s) framhålls att en avelsplan bör upprättas för laxen och gullspångsöringen. En fiskodling bör inrättas i direkt anslutningtill . Imotion Jo421 betonar (vpk) behovet av en fiskodlingsan- JoU1985/86:19 läggning i kommun, till stöd för ett ökat laxfiske i defyra outbyggda älvarna. Utskottetfår erinra om att det åligger att meddela föreskrifter förfiskets vård och bedrivande vad gäller lax och öring även i inlandsvattnen,enligt 5 § fiskeriförordningen (1982:126). Närdet gäller yrkandet i motion Jo416 om skydd för återståendereproduktionsområden i och dess tillflöden får utskottet anföraföljande. Ijuni 1972 framhölls vid i vikten av attbevara och skydda genetiskt material. De rekommendationer somgeneralförsamlingen senare antog tillsändes regeringarna för åtgärd. De av FNföreslagna åtgärderna berör hur varje land skall bevara och sköta värdefullagenetiska resurser, dvs. inventera genetiska resurser, insamla och dokumenteragenetiskt material samt inrätta nationella och regionala genbanker till skyddför de genetiska naturresurserna. tillsatte enarbetsgrupp för genbanksfrågor beträffande fisk. uppdrogregeringen åt att utreda frågan om de svenska fiskbeståndensgenetiska resurser samt att lämna förslag till åtgärder för bevarande av dessaresurser. Därvid borde en inventering ske av särskilt skyddsvärda arter ochstammar. redovisade uppdraget i en rapport till regeringen:Bevarande av de svenska fiskbeståndens genetiska resurser (). Irapporten framhålls att samtliga de fyra lax- och öringstammarna i ärursprungliga fiskstammar med sådana egenskaper att de bedömts ha mycket stortskyddsvärde från allmän fiskesynpunkt och att de har mycket stor betydelse förlandet (riksintresse). Rapporten behandlades av i samband med dessbeslut om vissa frågor på fiskets område (prop. 1984/85:143 JoU 32).Riksdagen anslöt sig därvid till ett uttalande av jordbruksministern, att vissaav de åtgärder som föreslagits av kunde sägas vara ett inslagi det arbete för bevarande av laxbestånden som i övrigt föreslogs ipropositionen samt att ytterligare åtgärder för att bevara naturreproducerandefisk och dess gener borde vidtas efter hand som det var lämpligt. Någrahelt opåverkade naturbestånd av laxfiskar finns enligt vad utskottet erfaritknappast kvar i . Genom att reproduktionen under en följd av år i storutsträckning skett genom odUng anser man på forskarhåll att stammarna utarmatsgenetiskt. De minst påverkade naturbestånden finns i . Frånfiskeribiologiskt håll framhålls emellertid att det fortfarande torde varamöjligt att återställa deii genetiska variationen inom de olika lokalapopulationerna och få bort hybrider genom ett ' omsorgsfullt selektionsprogram. Utskottetfinner, mot bakgrund av vad som anförts i det föregående, att det arbete som utförs i anslutning till projektet för i betydande utsträckning syftar till ett bevarande av de uppenbarligen hotade naturliga laxfiskstammarna i sjön och dess tillflöden. Ett sådant arbete ligger i hög grad i linje med FN-uttalandet om bevarande av den genetiska variationen och med de förslag som lagts fram i tidigare j citerade rapport vilkaförslag även vunnit bifall. deuppgifter som föreligger om utarmning av det genetiska materialet ter sig JoU 1985/86:19 enligt utskottets mening projektets genomförande för att bevarade rena laxstammarna mycket angeläget. Med det anförda får syftet med motionJo416 i nu berört hänseende (yrkande 4) anses tillgodosett. Något särskiltuttalande av synes icke påkallat med anledning av yrkandet. I ett par motioner framställs yrkanden om att resp.Vänerlaxen skall anses som riksintresse. En likartad fråga har behandlats avutskottet i yttrandet till bostadsutskottet över proposition 1985/86:3 om enlag om hushållning med naturresurser m. m. (JoU 1985/86:3 y). Utskottet anfördedärvid med anledning av en motion följande: Utskottet delar motionärernas åsikter att utveckling avvattenmiljön i bör styras genom planer. Enligt utskottets uppfattningkommer förutsättningarna härför att förbättras genom de regler som ges i PBLoch naturresurslagen. I 3 kap. 2 § förslaget till NRL är med öar ochstrandområden upptagen bland de områden inom vilka turismens och friluftslivetsintressen särskilt skall beaktas. 1 andra kapitlet återfinns regler om skyddför yrkesfisket - främst lek- och uppväxtområden samt landnings-ochfångstplatser - och av betydelse för vattenförsörjningen. Samtliga dessa reglerkan tillämpas i samband med planeringsarbetet för vattenkvaUteten i Vänern.Motionens syfte synes således i väsentlig utsträckning tillgodosett genomregeringens förslag. Någon ytterligare åtgärd med anledning avmotionen synes med hänsyn härtill icke påkallad. Vad utskottet anfört i yttrandet över NRL torde varagiltigt även i förevarande sammanhang. Lagen om hushållning med naturresurserhar ännu icke behandlats färdigt av . Någon ytterligare riksdagensåtgärd med anledning av motionerna i nu berört avseende är enligt utskottetsmening därför icke påkallad. I flera motioner begärs statliga resurstillskott till laxfondsprojektetsgenomförande. Projektarbetet syftar, som inledningsvis framhållits,framför allt till att öka lax- och öringproduktionen i . Ökningen avfisket beräknas i första hand komma sportfisket till godo, men även yrkesfiskettorde komma att få ökade fångster. Utskottet har, då Vänerlaxen tidigare varit uppe tillbehandling i , framhållit att utsättning av lax och öring i germycket goda återfångster. Det är mot den bakgrunden tillfredsställande att deolika myndigheter och andra organisationer som har intressen i fisket i sjöngör en samlad insats för att åstadkomma bättre fångstmöjUgheter. Utskottet får erinra om att projektet hittillsfinansierats genom utnyttjande av medel från främst ochlänsstyrelsernas anslag. Enligt uppgift från är någotresursbehov icke akut . Däremot menar man, med hänsyntill att projektet bygger på en långsiktig planering, att garantier bordeerhållas för att säkra finansieringen , tillsresultatet av intensifierad utsättning erhålls i form av ökat fiske. Utskottet är medvetet om att ett fullföljande av detaktuella projektet kan komma att medföra ökade behov av finansiering . Det torde ankomma på att bevaka frågan i samband med den ordinarie . Närdet gäller bevarande av de naturligt reproduceran- JoU 1985/86:19 de fiskstammarna synes detnaturligt att även berörda kraftbolag deltar i undanröjande av hindrenför laxens och öringens vandringar. anförda synes syftet medhithörande yrkanden i motionerna Jo406, Jo416, Jo424 och Jo429 i stortsett tillgodosett. Motionerna bör med hänsyn till det anförda icke föranledanågot särskilt uttalande av . Utskottetfinner även att de yrkanden om sättfiskanläggningar i ochGullspångsälven som framställts i motionerna Jo416 resp. Jo427 bör besvaras medhänvisning till projektarbetet. Frågan om lokahsering av sättfiskanläggningarbör lämpligen bedömas av som har att meddela föreskrifter omlaxfiskets vård och bedrivande och som även har ansvaret för erforderligaåtgärder för att bevara naturreproducerande fisk. anfört om ansvar för fiskutsättning inaturreproducerande älvar är även ägnat att besvara yrkandet i motion Jo421 omen fiskodlingsanläggning i . Motionen bör således icke föranledanågon ytterligare åtgärd. Itre motioner yrkas på åtgärder till förmån för vattenbruket. Imotion Jo408 av och . () yrkas på en ökadsatsning från statsmakternas sida på vattenbruket för att säkra en fortsattpositiv utveckling av näringen. Det gäller på ohka områden, bl. a. genommedverkan till kapitalförsörjning och forskningsinsatser liksom ett förenklattillståndsförfarande. I motionen yrkas således att forskningsresurserprioriteras till vattenbruksområdet (yrkande 1), att staten ställer upp med ettsärskilt katastrofbistånd till musselodlingsföretagen med anledning av attförsäljningsförbud införts vid upprepade tillfällen på grund av inträffadematförgiftningsfall (yrkande 2), att ett havsbrukscentrum utvecklas i (yrkande 3), att utvecklingsfonderna ges möjligheter att lämna s. k. vattenbrukslån(yrkande 4), att vattenbruket generellt skall undantas från avgifter förprövning och tillsyn enligt miljöskyddslagen (yrkande 5) samt att enreferensanläggning för vattenbruk utses för att bygga upp en erforderligkunskap om denna typ av anläggningars miljöpåverkan i havet (yrkande 6). Enligtmotion Jo409 av m. fl. (s) inträffar det ibland att fiskförsvinner ur de kassar som den växer upp i. Motionärerna föreslår attfiskodlare och skaldjursodlare i lag skall tillförsäkras rätten till fisk ellerskaldjur som förekommit från deras odlingar, efter rymningstillfället.Riksdagen bör hemställa om åtgärder i denna riktning hos regeringen. I motionJo410 av och () framställs yrkande till förmånför en -utveckling av fiskerinäringen vid sydostkusten och på . Bofastaskärgårdsbor som avser att driva vattenbruk som binäring bör förbehållastillståndsrätt vid tillståndsgivningen (yrkande 1). bör rikta etttillkännagivande till regeringen om förutsättningarna för ett utvecklatvattenbruk i regionen (yrkande 2). Utskottetfår erinra om att har fattat viktiga beslut till förmån för vattenbruket. 1 anslutningtill forskningspropositionen beslöt om samlade insatser för . att främjaodling av fisk och skaldjur för konsumtion i (prop. JoU 1985/86:191983/84:10, prop. 1983/84:107, JoU 1983/84:30). och den lokalafiskeriadministrationen gavs ett övergripande ansvar för verksamheten påområdet. Ansvaret för samordning av forskningen och utvecklingsverksamheten påområdet lades på skogs-,och jordbrukets forskningsråd (), som ocksåtilldelades huvuddelen av de medel som anvisades för ökade insatser. Riksdagenbeslöt även att en särskild ledningsgrupp med sakkunskap på området skulleknytas till forskningsrådet. I sammanhanget uttalade utskottet även att i förstahand befintliga forskningsstationer bör utnyttjas för vattenbruksforskningen.SJFR har fått i uppdrag att upprätta ett forskningsprogram för fisket ochvattenbruket. En professur i vattenbruk har inrättats vidlantbruksuniversitetet (prop. 1984/85:121, JoU 27). Vattenbruksfrågor togsäven upp till behandling i samband med beslut om vissa frågor påfiskets område (prop. 1984/85:143, JoU 32). Flertalet av de frågor som väckts i motionerna Jo408 ochJo410 har således varit föremål för ingående överväganden avriksdagen i samband med behandlingen av regeringsförslag och motioner omvattenbruk. har därvid besluta stödja vattenbruksnäringen i skildaavseenden såväl i administrativt som i ekonomiskt hänseende. Vattenbruksforskningenhar givits en prioriterad ställning. I samband med besluten har förslag omvattenbrukslån, befrielse från avgift för prövning och tillsyn enligt ML samtinrättande av nya försöksanstalter för vattenbruket avslagits liksom ettförslag om prioritering av vissa befolkningsgrupper vid beviljande avrörelsetillstånd. Utskottet finner icke skäl att nu inta en annan ståndpunkt idessa frågor. När det gäller frägan om bistånd till musselodlare har utskotteterfarit att visst bistånd lämnats av utvecklingsfonden i och . Med det anförda avstyrker utskottet motion Jo408 och Jo410 yrkandena 1 och2. Utskottet har erfarit att icirkulärskrivelse föreslagit berörda länsstyrelser att med stöd av 6§ fiskeriförordningen (1982:126) meddela föreskrifter om skyddszoner kringfiskodlingar och andra vattenbruksanläggningar. Inom frånanläggningarna bör sålunda råda förbud mot krokfiske. Därigenom tillgodoses iviss mån yrkandet i motion Jo409 om skydd för fiskodlares och skaldjursodlaresnäringsverksamhet. Även de frågor som i övrigt tas upp av motionärerna tordevara föremål för tillsynsmyndighetens uppmärksamhet. Något särskilt uttalandefrån sida med anledning av motionen är därför icke påkallat. I motion Jo773 av m.fl. (vpk) framhålls attsvenskt fiske bör bedrivas så att långsiktigt fiske och råvaruleverans tillförädlingsindustrierna tryggas och att kortsiktiga vinstintressen motverkas (yrkande 3). Reproduk tionsområden för sill och andra kustlekande och-ekonomiskt intressanta fiskarter bör kartläggas och förslag till skydd föreläggas (yrkande 6). Motionärernas yrkande om hur fisket skall bedrivas stämmer väl med de 14 mål förfiskeripolitiken som antog är 1978. Dä framhölls bl. a. att JqU 1985/86" 19 fisket inom degränser som ges av en ansvarsfull hushållning med fisktillgångarna skallbedrivas sä effektivt som möjligt och fångsterna bestämmas av möjligheternatill lönsam och stabil avsättning (se prop. 1984/85:143 s. 7). Motionsyrkande 3kan således besvaras med hänvisning till målsättning förfiskeripolitiken. Yrkandet om kartläggning av fiskarter torde kunna besvarasmed hänvisning till den undersökningsverksamhet som bedriver.Utskottet avstyrker med hänvisning till det anförda motionen såvitt nu är ifråga (yrkandena 3 och 6). Enligt motion Jo410 (c) bör en beredningsindustri för fiskfrån etableras med statligt stöd i (yrkande 3). Utskottet finner icke att det ankommer på att tainitiativ i hithörande frågor. Det torde närmast vara berörda näringsintressenoch kommunala organ som har att ta ställning i ärendet och efter utredningeventuellt söka statliga bidrag. Utskottetavstyrker motionen såvitt nu är i fråga (yrkande 3). I motion Jo412 yrkar och ()att begär förslag om allmän fiskevårdsavgift att användas till aktivainsatser för fiskevård. Motionärerna framhåller att de anslag som finns ibudgeten är otillräckliga för att täcka det stora behov som föreligger.Avgiften skulle lämpligen kunna konstrueras enligt den modell som föreslogs av1973 års fiskevattensutredning och som förordats av sportfiskarnasorganisation. Utskottet får erinra om att motioner med samma inriktningtidigare har avslagits av , bl. a. i samband med beslut omåtgärder för att främja fritidsfisket (prop. 1980/81:153, JoU 29) dåkostnaderna för administration, kontroll och tillsyn ansågs svåra att beräkna,samt i samband med beslut om fritt handredskapsfiske. Utskottet haricke anledning att inta en annan ståndpunkt med anledning av den nu aktuellamotionen. I motionerna Jo420 av i m. fl. (m)och Jo430 av m. fl. (c) yrkas att det fria handredskapsfiske vidsödra ostkusten m. fl. områden som infördes upphävs. Enligtförstnämnda motion utgör beslutet att införa det fria handredskapsfisket ettexempel på socialistiska framstötar. Enligt sistnämnda motion bör det friahandredskapsfisket ersättas av ett system med sammanhängandefiskevårdsområden. Utskottet får erinra om att sedaninfört fritt handredskapsfiske i berörda områden genom en ändring av lagen(1950:596) om rätt till fiske (prop. 1984/85:107, JoU 26). Utskottet finner atthandred-skapsfiskereformen fyller ett angeläget behov. Erfarenheterna under detgångna året har även givit vid handen att allmänhetens utvidgade fiskerätt pådet stora hela kunnat genomföras friktionsfritt. Hemställan JoU 1985/86:19 1. att riksdagenmed bifall till regeringens förslag och med avslag på motionerna 1985/86:535och 1985/86:536 medger att för tiden - den 30 juni 1987reglering av priserna på fisk m. m. jämte vad därmed hänger samman samt användningenav medel får ske enligt de grunder som förordats i propositionen, attriksdagen avslår motion 1985/86:Jo773 yrkande 4, 3. att riksdagenmedger att under /87 statsbidrag beviljas till fisketsrationalisering med sammanlagt högst , 4. att riksdagentill Bidrag till fiskets rationalisering m. m. för /87 anvisarett förslagsanslag av , 5. beträffandefraktstöd för foderfisk från attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört medanledning av motion 1985/86:Jo426, 6. beträffandeålfiske med åljärn attriksdagen avslår motion 1985/86:Jo402, 7. beträffandesaluförande av kräftor attriksdagen avslår motionerna 1985/86:Jo403 och 1985/86:Jo425, 8. beträffandehavskräftans situation att avslår motion 1985/86:Jo419, 9. beträffandereproduktionsområden i attriksdagen lämnar motion 1985/86: Jo416 yrkande 4 utan ytterligare åtgärd, 10. beträffandeVänerlaxen som riksintresse attriksdagen avslår motionerna 1985/86:Jo406 yrkande 1 och 1985/ 86:Jo429 yrkande1, 11. beträffandelaxfond för attriksdagen avslår motionerna 1985/86:Jo406 yrkande 2, 1985/ 86:Jo416 yrkandena 2och 3, 1985/86:Jo424 och 1985/86:Jo429 yrkande 2, attriksdagen avslår motionerna 1985/86:Jo416 yrkande 1 och, 1985/ 86:Jo427, 13. hetTäffande fiskodlingsanläggning iÖverkalix att avslår motion 1985/86:Jo421, 14. beträffande vattenbruk attriksdagen avslår motionerna 1985/86:Jo408 och 1985/86:Jo410 yrkandena 1 och 2, 15. beträffandeskydd av fiskodlares näringsverksamhet attriksdagen lämnar motion 1985/86:Jo409 utan ytterligare åtgärd, attriksdagen avslår motion 1985/86:Jo773 yrkandena 3 och 6, attriksdagen avslår motion 1985/86:Jo410 yrkande 3, 18. beträffande allmänfiskevård.savgift JoU 1985/86:19 att avslår motion1985/86:Jo412, 19. beträffande//-/«handredskapsfiske att avslårmotionerna 1985/86:Jo420 och 1985/86:Jo430. den 29 april1986 På jordbruksutskottets vägnar Närvarande:Karl (), (), i (), OveKarlsson (s), (), (), (), (), (), (), ÅkeSelberg (s), (), (vpk), () ochIngrid (). Fördröjd utsättning äv lax (mom. 1) KarlErik O/sson (c), i (), (), (), (), () och IngridHemmingsson (m) anser att delsden del av utskottets yttrande på s. 6 som börjar med "Riksdagenbeslöt" och slutar med "avstyrks således" bort ha följandelydelse: Utskottetbiträder det förslag som jordbruksnämnden framlagt i samförstånd meddelegationerna, att 3,915 milj. kr. utgår ur prisregleringskassan för attbestrida kostnader för utsättning av fisk under /87. Somframhålls i motion 535 innebär överenskommelsen en kraftig uppräkning av medelför utplantering med tyngdpunkten lagd på utsättning av fisk i insjöarna.Däremot bör medel ur regleringskassan inte användas för fördröjd utsättning avlax. Utskottet kan heller inte biträda laxutredningens förslag att en sådanfördröjd utsättning efter en övergångstid kombineras med ett förbud mothavsfiske efter lax utanför . sålunda anfört med anledning av motionerna 535 och 536 bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. delsutskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1.att med anledning av regeringens förslag medger att för tiden den 1juli 1986-den 30 juni 1987 reglering av priserna på fisk m.m. jämte vad därmedhänger samman samt användningen av medel får ske enligt de grunder som förordatsi propositionen, dock att i vad gäller fördröjd utsättning av lax m. m.riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört medanledning av motionerna 1985/86:535 och 1985/86:536, Fraktstödför foderfisk (mom, 5) JoU 1985/86:19 , , , , , och (alla s) anser att dels den del av utskottets yttrande pä s. 7 som börjar med"Utskottet finner" och slutar med "till känna" bort haföljande lydelse: Fraktstödet för fodersill som utgör bifångst vidkonsumtionsfiske i och som landas vid den svenska ochlevereras till en fiskmjölsfabrik på utgår med per kg enligtförordningen (1984:63) om prisreglering på fiskets område. Enligt vad utskotteterfarit fiskas av den foderfisk för vilken fraktstöd utgår avvästkustfiskare. Utskottet får i sammanhanget erinra om att regeringenbiträtt jordbruksnämndens förslag om en höjning av fraktstödet för foderfisktill fiskare vid från per kg till högst per kginom en ram av . Motionärerna föreslår att de merkostnader som en höjningav fraktstödet skulle medföra kompenseras genom en motsvarande minskning avanslagsramen för skrotningsbidrag. Enligt utskottets mening skulle en sådanminskning vara ägnad att motverka den rationalisering av fiskeflottan som ärönskvärd. Utskottet avstyrker motionen med hänvisning till det anförda. dels utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5. beträffande fraktstöd för foderfisk frånÖstersjön att avslår motion 1985/86:Jo426, Ålfiske med åljärn (mom. 6) i () och () anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjar med"Utskottet har" och slutar med "Motionen avstyrks" bort haföljande lydelse: Utskottet finner att ett bifall till motionen skulle habetydelse för befolkningens trivsel i östra skärgård som är enutpräglad glesbygd. Motionärernas uppfattning att det aktuella ålfisket mycketväl kan försvaras från fiskevårdssynpunkt synes ha fog för sig. Regeringen bördärför låta undersöka möjligheten att återinföra dispensmöjHgheten för detålfiske med åljärn som åsyftas i motionen. Detta bör som sin meningge regeringen till känna. dels utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse: 6. beträffandeålfiske med åljärn attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört medanledning av motion 1985/86:Jo402, Fritthandredskapsfiske (mom. 19) JoU 1985/86:19 KarlErik (), i (), (), (), (), () och IngridHemmingsson (m) anser att delsden del av utskottets yttrande på s. 15 som börjar med "Utskottetfår" och slutar med "avstyrker motionerna" bort ha följandelydelse: Utskottetfår erinra om att genomdrev inskränkningar i den enskildafiskerätten trots starka, principiellt motiverade invändningar från en storminoritet. Utskottetbiträder de yrkanden som framförs i motionerna Jo420 och Jo430 om upphävande avdet fria handredskapsfisket som infördes genom beslut. Regeringen börsåledes återkomma till med förslag härom. Därvid bör även förslagframläggas om inrättande av fiskevårdsområden i enlighet med yrkandet i motionJo430. Vad utskottet anfört med anledning av motionerna bör som sinmening ge regeringen till känna. dels utskottets hemställan under 19 bort haföljande lydelse: 19. beträffande//-/'// handredskapsfiske att somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört med anledning av motionerna 1985/86:Jo420 och 1985/ 86:Jo430. Fiskodlingsanläggning i (mom. 13) (vpk) anför: Ivad gäller motion 1985/86: Jo421 om fiskodlingsanläggning i utgår jagifrån att utskottets bedömning innefattar att området i älv får entillfredsställande lösning genom försorg och att medel i månav behov ställs till förfogande. Allmän fiskevårdsavgift (mom. 18) LarsErnestam och (båda fp) anför: Fiskevårdenhar helt otillräckliga resurser. Intresset bland sport- ochfritidsfiskare att lösa fiskekort har minskat när handredskapsfisket är fritt.De minskade möjligheterna att bedriva fiskevård är ytterligare ett irritationsmomentmellan fiskrättsinnehavare och fritidsfiskare utöver de tvångsvisa åtgärder sominförandet av det fria handredskapsfisket innebär. 1973 årsfiskevattensutredning förordade en modell för fiskevårdsavgift. Sportfiskarnas organisationer är mycket väl medvetna om de bristfälliga resurser som finns för fiskevård och anser att en sådan avgift som undantar barn och ungdomar skulle kunna ge fiskevården de resurser som erfordras.