bet · G901UU15 · 1985-12-31 00:00:00 — Yrkande 2 i motion U232(s) fär med det anförda anses besvarad. MotionU2I8 (m) föreslär vissa reduktioner i flera av anslagsposterna, Sparförslagenär motiverade av slora budgetunderskott och vår utlandsskuld men ocksäav atl de stora reservationerna under anslagen visar att det varit svårt atlomsätta inedelsanvisningarna i vettiga projekt. De besparingar motionärernaföreslär leder till atl biständsanslagen stannar vid 8190 milj, kr. Utskottetkommer att behandla motionens olika förslag under resp. avsnitt i betänkandet.Utskottet ställer sig emellertid bakom regeringens förslag till en biståndsrampå en procent av BNI och avstyrker följaktligen yrkande 8 i motion U218 (m). Fördelningenav medel mellan anslagen berörs i motion U212 (c), i vilken föreslås att andelen bistånd som går genom bör öka. Motivet härför är enligl motionärerna alt de stora utvecklingsproble- 10 men är avsädan dimension och karaktär atl de inte kan av enskilda länder. Detanförs ocksä att den multilaterala andelen av bistånd förut var långthögre än den är . Utskottet har tidigare uttalat att en betydande andel avSveriges bistånd bör avse multilateral biståndsverksamhet, FN är del främstauttrycket för internationell solidaritet och bör ges resurser atl fullgöra sinauppgifter. Flera av de internationella biståndsorganen befinner sig i finansiellkris, vilket det finns anledning att beklaga, andel av derasfinansiering har emellertid förblivit hög. Bristerna beror pä atl de slorabidragsgivarna inte står för den andel som enligl vår mening borde ankomma pädem. Utskottet anser att bidrag till de multilateralaorganen liksom bör ligga pä en hög nivå, men dess storlek måste ivarje enskilt fall bedömas efter organisationens förutsättningar atl uppfyllade biståndspolitiska mäl vi anser viktiga. Den andel av vårt totala biståndsom nu förmedlas genom internationella organ förefaller utskottet i stort settrimlig. Yrkande 9 i motion U212 avstyrks därför. Det kan emellertid för framtiden finnas anledning attuppmärksamma fördelningen av vårt utvecklingssamarbete mellan bilaterala ochmultilaterala ändamål. Om fortsatt vill framstå som en av FN-systemetsfrämsta tillskyndare är det angeläget att värt ekonomiska slöd för världsorganisationensarbete förblir av en storlek som svarar häremot. UU 1985/86: 15 1, beträffandenytt volymmål för biståndet attriksdagen avslår motion 1985/86: U234 yrkandena 2 och 3, 2, beträffandeuppräkning av BNI-prognosen attriksdagen avslår motion 1985/86: U240 yrkande 3, 3, beträffandehöjning av biståndsramen med 280 milj. kr, res. 1 (fp, c) att avslår motion 1985/86: U212 yrkande 14, 4, beträffandehöjning av biståndsramen med 240 milj, kr, att avslår motion 1985/86:U234 yrkande II, 5, beträffandeöversyn av histåndsanslagens utnyttjande attriksdagen förklarar motion 1985/86: U232 yrkande 2 besvarat med vad utskottelanfört, 6, beträffandebesparingar i utvecklingssamarbetet res. 2 (m) att avslår motion 1985/86: U218yrkande 8, 7, beträffandefördelningen mellan internationellt och bilateralt s.y. 1 (fp, c) bistånd attriksdagen avslår motion 1985/86: U212 yrkande 9, 8, att godkänner vad som förordas ibudgetproposi- s.y. 2 (vpk) tionen under . m. 2Allmänna riktlinjer för biståndet UU 1985/86:15 Propositionen (s. 43-53) Regeringen föreslår atl godkänna de riktlinjerför del internationella utvecklingssamarbetet som i proposiiionen förordasunder rubriken i bistånd och varav ett sammandragföljer nedan. En kombination av såväl inre som yttre orsaker harbidragit till atl mänga av mottagarländerna för svenskt bistånd nu befinner sigi en alll djupare ekonomisk kris. Biståndet i krisdrabbade länder bör utformas sä att detmedverkar lill nödvändiga strukturella reformer. Utformningen av biståndet börutgå ifrån en noggrann analys av på vilkel säll enskilda insatser och projektkan bidra lill att häva eller minska konsekvenserna av den ekonomiska krisen,Slora krav pä flexibilitet och anpassning mäste tillgodoses, 1 flera landprogram har innehållet i biståndssamarbetelalltmer kommit all inriktas pä drift, underhäll och upprustning, I ochMozambique har vissa industrier av central betydelse för en ekonomisk återhämtningidentifierats. För svensk biståndspolitik är del en viktig uppgift all motverkaden sociala nedrustning som pågår i i kris. Förutom svenskfinansiering av drift- och lokala kostnader för upprustning och underhäll samtimport av reservdelar och insalsvaror kan della ske genom alt särskildainsatser görs för all upprätthålla investeringar inom viktiga sociala sektorer.Exempelvis kan slöd ges på särskilda områden, såsom att tillgodose behovet avskolböcker, upprustning av brunnar i vissa regioner samt underhäll avhälsocentraler på landsbygden. Regeringen finner det betydelsefullt atl inom vårt biståndtill länder i kris inte enbart den kortsiktiga krislösningen beaktas ulan altbiståndet anpassas för att medverka i en långsiktig ekonomisk och socialuppbyggnad. Biståndets utformning måste, i än högre grad än tidigare, bygga påen analys av mottagarlandets ekonomiska förutsättningar, har under de senaste äi-en ökatkalaslrojhiståndei. finns en strävan atl en växande andel av medlenför katastrofbistånd används för insatser av katastrofförebyggande karaktär. Enmotsvarande förskjutning mol kataslrofförebyggande åtgärder inom dellångsiktiga utvecklingssamarbetet är ocksä påkallad i vissa särskilt utsattaprogramländer. För alt underlätta en ändrad inriktning av dellandprogrammerade biståndet bör i ell inledningsskede kalaslrofmedel kunnautnyttjas för särskilt angelägna insatser. Den långsiktiga finansieringenförutsätts dock ske inom medelsramarna för utvecklingssamarbete medprogramländerna. På kort sikt utgör den växande skuldbördan ell hot motslabililelen pä de internationella kapitalmarknaderna. Skuldproblemen kanemellertid inte bara angripas kortsiktigt för all undvika en akut finansiellkris, Pä krävs sirukturella reformer och en resursuppbyggnad iu-länderna som bättre svarar mot väridsekonomins produklionsslruklur ochefterfräge-mönsler. Det finns en växande insikt om behovet av inlernaiionellisamordnade åtgärder för atl söka komma lill rätta med skuldproblemen inom ramen för en samlad strategi pä de ekonomiska, finansiella, handels- och biståndspo- '2 Grundläggande är att tillväxten i väridsekonominupprätthålls på en UU 1985/86: 15 tillräckligt hög nivå och atlindustriländerna avstår från handelspolitiska ingrepp som begränsar importen frånutvecklingsländerna. Endast härigenom kan dessa få exportintäkter förbetalning av skulderna. De fattigaste har drabbats härdare än andraländergrupper av det snabba omställningar i väridsekonominoch tvingats till de mest långtgående anpassningsåtgärderna. Det gällersärskilt de fattigaste länderna i , Jämfört med medelinkomslländernafrämst i har de fattigaste länderna totalt sett en förhållandevisliten skuldbörda, men den utgör en utomordentligt allvarlig belastning päderas redan mycket bräckliga ekonomier. års försämrade länevillkor ochstagnerande biståndsflöden har bidragit till all förvärra situationen.Möjligheterna atl ta upp nya kommersiella krediter för import av nödvändigainsatsvaror till industrin och jordbruket är slarkl begränsade eller heltstängda på grund av låg kreditvärdighet. Statsfinanserna har urholkals ochdärmed möjligheterna alt tillgodose även elementära behov av samhällsservice.Det står klart alt nuvarande metoder atl lösa dessa länders skuldproblem inleförslär. De omförhandlingar av utlandsskulderna som genomförts för defattigaste har i flertalet fall endast lett lill att skuldbördanskjutils pä framtiden, Nägon varaktig förbättring i situationen har inteåstadkommits. Dessa länders anpassningsprogram mäste i högre grad än hittillsgrundas på långsiktig, tillväxlorienterad utveckling med stöd av finansiellaresurser utifrån. Som komplement till nuvarande grundprincip där varjeskuldlands problem angrips för sig har på senare lid olika förslag ochinitiativ om internafionellt samlade åtgärder framlagts, där de multilateralafinansieringsorganen, främst och ,samt även som är ell forum för omförhandlingar av mellanstatligalän, förutses spela en central roll. Enligt regeringen bör aktivt medverka till altsädana samlade åtgärder kommer till stånd. Särskilda åtgärder bör övervägas förde fattigaste . Krav pä betalning av utestående lån bör så långt sommöjligt anpassas till ålerbelalningsförmågan. Detta kan ske bl, a, genom altlångivarländerna i samband med omförhandlingar av enskilda länders skuldererbjuder förmånliga villkor och ställer medel lill förfogande för särskildainsatser i samband med strukturanpassningsprogrami Del föresläs ipropositionen att medel avsätts under anslaget C 8, Övriga u-landspolitiskainsatser m, m, för med akuta betalningssvärigheler. Den jordbrukspolitik som tillämpats i mänga harinle tillräckligt stimulerat småbrukarna alt producera etl överskott lillförsäljning. Bl, a, genom en lägprispolilik som gynnat stadsbefolkningen harsmåböndernas intressen åsidosatts. Detta har lett till alt mänga småbönderriklat in sig pä självhushållsproduklion och byteshandel snarare än påproduktion för avsalu. En höjning av producentpriserna på jordbruksvaror ärdärför nödvändig men måste kombineras med ett ökat varuutbud för landsbygdsbefolkningen. Utvecklingsprojekt och delar av kalaslrofbiständel måste ialll slörre utsträckning inriktas på att komma lill rätta med krisens orsaker,Slödäl- gärder måste vidtas föratl förbättra produktion och distribution av livsme- UU 1985/86: 15 del, stimuleralokala initiativ och hindra miljöförstöring. Långsikliga åtgärder ärnödvändiga för all bevara och utveckla förutsättningarna för produktionen.Stöd bör lämnas lill all upprätta spannmålslager och anskaffa transportfordon,liksom till direkta insatser för atl hindra ytterligare jorderosion ochökenutbredning. Delär angelägel all SIDA och SAREC utvärderar de erfarenheter som redan vunnitsbeträffande jordbruksproduktionen bl,a, i , Ökad forskning omjordbruksnäringen behövs och mäste ha en bred. tvärvetenskaplig uppläggning,eftersom den bör beakta en läng rad faktorer avseende ekonomi, agronomi,teknikval, ekologi, politiska maktstrukturer, jordägandeformer saml kulturellasyslem och värderingar. Härigenom kan utformningen av bättre metoder förlandsbygdsutveckling underlättas, Demokralimåleti biståndet innebär ell krav pä folkligt deltagande i utvecklingsprocessen ochpå respekt för mänskliga rättigheter. Insatser pä skilda områden inomutvecklingssamarbetet syftar direkt lill all främja demokralimålet förutom attden ekonomiska och sociala utveckling bislän-del avses leda lill ocksä främjai*demokratimälel. Svårigheterna atl nå snabba resultat i denna långsikligaprocess bör emellertid ej underskallas. Delhumanitära biståndet i och södra är i slor omfattning ellslöd lill skyddet av mänskliga rättigheter och lill strävanden att skapaförutsättningar för en samhällsutveckling i demokratisk riktning, Slöd lillvalförberedelser och självstyrelse är exempel pä insatser därförvaltningsbiständ kan främja demokralimålet. Stöd lill fackföreningsrörelseroch kooperation är ett bidrag lill ekonomisk demokrati. Utbildningsinsatser iflera av programländerna för bilateralt bistånd har ökat människornasförulsätlningar all della i en demokratisk beslutsprocess, Åven projekt förlandsbygdsutveckling kan bidra lill en demokratisk utveckling om de utformas såalt de närmast berörda människorna aktivt deltar i verksamheten, I många fallhar enskilda organisationer kunnat genomföra insatser som inle varil möjligainom del mellanstatliga biståndet. Möjligheternaall genomföra biståndsinsatser som främjar demokralimålet bör las till vara iökad utsträckning. Regeringen finner del angelägel all olika former för allfrämja demokralimålet närmare analyseras, I della sammanhang välkomnas delarbete som SIDA inlett för att ytterligare undersöka förutsättningarna för attverka för demokralimålet i samarbetet med programländerna, FN:stredje kvinnokonferens hölls i , Den hade till uppgift altdels utvärdera vad som åstadkommits under FN:s kvinnoårtionde (1975-1985),dels utarbeta s,k, framåtblickande strategier för äl-gärder för alt stärkakvinnans ställning fram lill , Dessa strategier antogs enhälligt, Slrategidokumenletsgenomgående lema är alt kvinnors dellagande i beslutsprocessen på alla nivåerär nödvändig inle bara för all förbättra kvinnornas egen ställning utan ävenför all uppnå övergripande samhälleliga mäl. Särskilt i fräga omu-landskvinnorna hävdas all deras bidrag till utvecklingen mäsle erkännas. Demåste få bättre tillgäng lill politiska. finansiella och tekniskaresurser och en rättvis del av utvecklingsresulta- UU 1985/86: 15 len.Tyngdpunkten pä åtgärder till förmån för kvinnor bör ligga på de redan tidigarefastställda prioritelsområdena sysselsättning, hälsa och utbildning. Enighetenom de framåtblickande strategierna innebär att man nu har en fast grund allbygga vidare pä i del fortsatta jämsiälldheisarbetet. Dokumentet täcker islorl sett alla samhällslivets områden och är förhållandevis konkret till sinutformning. Regeringen anser att de framåtblickande strategierna bör geviktiga impulser för det fortsatta jämsiälldheisarbetet inom ramen för värtutvecklingssamarbete med . Påsvensk sida har viktiga steg redan tagils genom SIDA:s handlingsprogram företl kvinnoinriktat bistånd som presenterades inför kvinnokonferensen. Delsyftar till att göra biståndet mer kvinnoinriktat genom att bidra till atthänsyn tas till kvinnornas behov i alla sektorer och projekt och öka kvinnorsekonomiska oberoende. Kvinnors produktiva arbete bör underlättas så att de kanförsörja sig och jämställdhet uppnås. Detnya handlingsprogrammet är en logisk följd av vår strävan all i dialogen medmottagarländerna bidra till atl kvinnornas ställning i produktionen ochsamhället i övrigt förbättras. Regeringen finner det därför, angelägel all SIDAäven fortsättningsvis i alla biståndsprojekt före igångsättningen belyser denförväntade effekten för kvinnor liksom verklig effekt efter avslutade projekt. Underen följd av år har tyngdpunkten i det svenska stödet för miljövården iu-länderna legat inom landprogrammen. Därigenom har vi och mottagarländernakunnat uppnå det bästa resultatet med tanke på den nära samverkan som redanfinns mellan länderna. De markvårdsprogram som vi numera har erfarenhet avvisar atl insatserna relativt snabbi ger positiva resultat i form av ökadlivsmedelsproduktion och minskad jorderosion. Skogsprojekt i fleraprogramländer syftar bl,a, till all motverka brännvedskrisen och förbättraenergiförsörjningen pä landsbygden, I dialogen med mottagarländerna har behovetav dessa markvärds- och skogsprojekt uppmärksammäts alltmer, och det ärönskvärt att slödel utvidgas ytterligare, Ocksäi samband med kalaslrofbekämpning har det blivit alltmer tydligt all det krävslångsiktiga, förebyggande åtgärder för atl bevara den produktiva miljön, Ivissa fall har katastrofbistånd använts för detta, l,ex, i samarbetet medEtiopien, Sådant bistånd kan utgå såväl inom som utanför kretsen avprogramländer. För programländerna bör della slöd successivt inordnas i detreguljära samarbetet. Föratt kunna lösa de omfattande markvårds- och energiproblemen krävs inte enbartekonomiska resurser ulan även mer kunskap. Så är t, ex, kunskapen otillräckligvad gäller de invecklade samband som råder mellan odling, avskogning,markförstöring, ökenutbredning m,m, U-ländernasegna resurser atl driva forskning pä delta område är ännu obetydliga. Deras svårigheter att utvidga denna forskning är också stora. Detta innebär alt de flesta saknar säväl egen kunskap atl analyse ra problemen som möjligheter alt bedöma och prioritera de åtgärder som behövs för att komma lill rätta med de viktigaste problemen på miljö-, markvårds- och energiområdena. Denna kunskap är också nödvändig för 15 att forskare i u-ländernaskall ha möjlighet atl själva ta del av pågående UU 1985/86: 15 internationellforskning och för att anpassa och utnyttja tillgängliga forskningsresultat ide egna länderna. Regeringen finner därför all del långsikliga arbetet pä attbygga upp en inhemsk forskningskapacitet i mäste förslärkas somkomplement till de omedelbara praktiska insatser som görs inom andra delar avden svenska biståndsverksamheten, Mol denna bakgrund anser regeringen attSverige bör ta initiativet till en lång- . siktig forskningsinsats som börsyfta till att dokumentera och analysera avskognings- ochökenutbredningsproblem i elt globall perspektiv, Elt centralt element bör varaall finansiellt stärka vissa u-landsinstitutioner sä atl dessa i samverkan medsvenska forskningsinstitutioner kan bedriva forskning inom det nämndaforskningsområdet. Utöver ett aktivt forskningssamarbete bör insatsen bl,a,omfatta forskarutbildning av personer från , stöd för inköp avutrustning och vetenskaplig dokumentation saml för vetenskapliga seminarier.Regeringen har i skrivelse nr 1985/86: 76 om forskning rörande skog och miljöföreslagit en sädan forskningsinsats. Medel för denna bör avsättas underanslaget C 6, Styrelsen för u-landsforskning (SAREC), 1varje biståndsinsats är uppföljning och utvärdering etl naturiigt ochnödvändigt led. Insikterna om utvärderingens betydelse för att höja biståndetseffektivitet har ökat avsevärt , såväl internationellt som iSverige, Den rapport om biståndsfiöden som en arbetsgrupp tillsalt avVärldsbanken och IMF lade fram till årsmötena ägnar stortutrymme åt behovet av kontinuerlig uppföljning och utvärdering avbiståndsverksamheten för all la till vara gjorda erfarenheter. () har en särskild expertgrupp med aktivt svensktdellagande tillsatts, med uppgift att främja och samordna givarländernasutvärderingsarbete, ISverige har ulvärderingsfunktionen inom både och för att möjliggöra en fortlöpande granskning av biståndsarbetetsresultat. För departementets del har genom biståndsavdelningens särskildautvärderingstjänster förutsättningar skapats för alt vunna kunskaper tas lillvara och återförs till del kontinuerliga arbetet med riktlinjer och policy päbiståndsområdet. Utvärderingen av multilateralt och bilateralt biståndgenomförs i nära samråd mellan biståndsavdelningen, SIDA och multilateralaorgan. InomSIDA pågår ell konlinueriigt arbete för alt förbättra och effektiviseraulvärderingsprocedurerna och spridningen av utvärderingarnas resultat. Bl, a,har upprättandel av en rullande treårig utvärderingsplan medfört atl allabetydande svenska insatser och ell representativt urval inom varje landprogramutvärderas med jämna intervaller. Utrikesdepartementetsutvärderingsarbete har särskilt inriktats pä s,k, tematiska ellerproblemorienterade utvärderingar avseende l, ex, biståndsformer ellerangelägna sekloriella frågor. En nordisk utvärdering om personalbiståndetseffektivitet i , och har inletts, 1 september 1985påbörjades inom och arbetet pä en översyn av delsvenska katastrofbiståndet. Översynen beräknas vara avslutad under våren 1986och studerar sambanden mellan kala- strofbiståndoch långsiktigt utvecklingssamarbete. Som underiag för över- UU 1985/86: 15synen har studier gjorts av katastrofbiståndet till och , I motion 1985/86: U201 av m. fl, (s)hemställs alt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en omfördelning av biståndsanslaget till en ökad satsning avbiståndet lill () och den () samt en ökad forskning kring befolkningsproblemeni , I motion 1985/86: U210 av () hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförberedelserna för FN:s nästa kvinnokonferens. I motion 1985/86: U211 av m.fl, (fp)yrkande 1 hemställs 1, att som sin mening ger regeringen lill kännavad i motionen anförts beträffande riktlinjer för svenskt bistånd, 1 motion 1985/86: U2I2 av m,fl, (c) yrkandena1-5 och 7-8 hemställs 1, att riksdagenbegär att regeringen tillsätter en pariamentarisk utredning för en översyn avdet svenska biståndet i enlighet med motionen, 2, atl riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna att biståndet i ökandegrad bör inriktas pä att möta den pågående förstöringen av jordens miljö- ochnaturtillgångar, 3, att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna att det svenska biståndetinom ramen för en sådan inriktning bör koncentreras till problemområden ochgeografiska regioner, där just har bäst förutsättningar att nå fram medbistånd, 4, att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna alt svensk forskning ochsvenskt näringsliv gemensamt bör utveckla en forsknings- och resursbas förinsatser och för samarbete med länder och med institutioner och internationellaorganisationer som verkar inom dessa områden, 5, att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna all det är särskiltangeläget alt stödja ett samarbete mellan länder inom en underutvecklad regionoch att de nordiska länderna genom elt samordnat uppträdande, såsom vid det s,k. Nordiska initiativet gentemot frontsia-lerna i södra , kan geu-världen etl exempel på värdet av samarbete mellan besläktade länder inom enregion, 7, all riksdagenbeslutar alt som sin mening ge regeringen till känna att ovan föreslagnainriktning av biståndet förutsätter ell öppnare val av vägar, varvid äveninsatserna i samarbetsländerna bör vara flexibla och mera anpassas eftermöjligheten till meningsfull verksamhet än efter lästa landramar, 8, all riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna alt i bilateraltsamarbete avtal om insatser bör föregå fastställande av landram, j-y 2 1985/86. så att denna blir summanav vad som behövs för alt uppfylla det UU 1985/86: 15 somavtalats, Imotion 1985/86: U218 av m,fl, (m) yrkandena 1, 2, 5 och 7 hemställs 1, att godkänner deriktlinjer för utvecklingssamarbetet som förordas i denna motion underrubrikerna Ett effektivare bistånd. Demokrati och mänskliga rättigheter.Enskilda organisationer. Katastrofbistånd, Etl ämnes- och projektinriktatbistånd. Miljö, markvård och energi. Samverkan med näringslivet. 2, all beslutar atl hosregeringen begära alt SIDA ges i uppdrag atl utarbeta en strategi för endemokratisk utveckling i enlighet med vad som anförs i motionen, 5, allriksdagen beslutar all befattningen som bislåndsinspektör ånyo inrättas samt i övrigt godkänner vad som anförs under , 7,att beslutar om en biständsutredning i enlighet med vad som anförs imotionen, 1motion 1985/86: U219 av och () hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom påtryckningar på internationellt verksamma organisationer för enansvarsfull miljöpolitik, Imotion 1985/86: U220 av m.fl, (vpk) hemställs att hosregeringen begär all studier liknande dem som gjorts pä Vinh Phu-pro-jekielutförs även pä andra slörre svenska biståndsprojekt, Imolion 1985/86: U221 av Chariolle Branling (fp) hemställs 1, altriksdagen beslutar all som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om atl svenskt bistånd i sin helhet blir mer kvinnoinrik tat och alt speciella kvinnoprojekt kommer lill stånd i ökad utsträckning, 2, att beslutar hosregeringen begära all SIDA fär i uppdrag all tillse atl på varje bisländskonlorfinns en handläggare för kvinnofrågor, 3, all beslutar hosregeringen begära atl SlDA:s stöd för kreditgivning lill kvinnor utvidgas, Imolion 1985/86: U223 av () hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av ökadsatsning pä familjeplanering i det svenska biståndsarbetet, 1molion 1985/86: U234 av () yrkandena 1, 6, 7, 8 och 10 hemställs I,alt hos regeringen begär förslag om inrättande av ell särskiltbislåndsdepariement, 6, att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående biståndetsinriktning på de allra fattigaste och att betoningen av de ekonomiskalillväxlmälen tonas ned, 7, all hos regeringenbegär förslag om en ny biståndsslralegi med målsättningen atl huvuddelen avbiståndet skall gä lill småskalig landsbygds-och jordbruksutveckling, där frivilligorganisalionernas erfa- UU 1985/86:15 renheler bör vara vägledande för insatserna,