bet · G901UbU16 · 1985-12-31 00:00:00 — Detanses rimligt att timreduktioner inte görs för sådana ämnen (yrkande 4).Slutligen tar motionärerna upp frågan om läromedel i språk och för härvid framuppfattningar om metodiken i språkundervisningen. SÖ bör av regeringen få iuppdrag att i samverkan med läromedelsproducenter stimulera en utveckling avläromedlen i språk mot en sådan språkundervisning som angetts i motionen(yrkande 5). Utskottet vill medanledning av motionen anföra följande. Somframgår av motionen har tillträdesutredningen behandlat frågan omtillgodoräknande av betyg i frivilligt ämne (utökad studiekurs) (Tillträde tillhögskolan, SOU 1985:57 s. 201 f.). Utredningen anför bl.a. att eventuellaförändringar i reglerna för tillgodoräknande av betyg bör syfta till attytterligare stimulera elever att läsa frivilliga ämnen. Utredningens övervägandenhar lett till förslag att endast betyg i sådana frivilliga ämnen som harrelevans för den sökta högskoleutbildningen bör få medräknas vid medelvärdesberäkningen,om det krävs för särskild behörighet och att det då skall kunna höjamedelbetyget. Utredningens förslag remissbehandlas . Utskottetutgår friin att värdet av fördjupade språkliga studier även på de linjer avgymnasieskolan som är i fråga beaktas vid beredningen av utredningensförslag. Enligtbestämmelserna i skolförordningen (8 kap. 6 §) får elev i gymnasieskolan"deltaga frivilligt i undervisning i ett eller flera ämnen som förekommeri gymnasieskolan som obligatoriska ämnen men som ej är obligatoriska för honom(frivilliga ämnen), i den mån han kan antagas vara i stånd att påtillfredsställande sätt tillgodogöra sig undervisningen i såväl deobligatoriska som det eller de frivilliga ämnena (utökad studiekurs)".Utskottet har erfarit att möjligheterna att på en skola anordna utökad studiekurs skiftarberoende pä bl.a. den hänsyn som måste tas till schemat UbU 1985/86:16 för deelever som inte har utökad studiekurs. Med nuvarande ordning måste därförfrågan om att studera ett modernt språk som utökad studiekurs avgöras lokalt.Det är naturligtvis av värde, med tanke på de nu diskuterade möjligheterna tillutökad språkundervisning, om schematekniska frågor av angivet slag kan lösas. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet yrkande 1 i motion 1985/86:Ub288. Utskottetbehandlade under föregående ett motionsyrkande som i huvudsak stämmeröverens med det nu aktuella yrkandet 3 i förevarande motion (mot. 1984/85:2526yrk. Utskottet, som hänvisar till vad som dä anfördes i frågan, anser attalla aktiviteter som bryter den schema-lagda undervisningen självfallet måsteplaneras mycket noggrant, så att problem av det slag som redovisas i motion1985/86: Ub288 i största möjliga utsträckning undviks. Utskottet erinrar omatt SÖ har givit råd till hjälp för en samordnad planering av olika aktiviteter(SÖ-FS 1980:143). Med det anförda avstyrker utskottet yrkande 3 i motionen. Ivad gäller timreduktionernas effekter på språkundervisningen framgår det avSÖ:s redovisning sistlidna höst av ett uppdrag om utvärdering av den friareresursanvändningen att hälften av timreduktionerna täcks in medlärarhandledning i vanlig ordning med hjälp av bl.a. resurser som frigjorts genomatt korttidsvikarier inte har tillsatts. Utskottet utgår frän att SÖ ävenfortsättningsvis följer utvecklingen. I sammanhanget vill utskottet erinra omatt regeringen har förelagt förslag om nyttstatsbidragssystem för gymnasieskolan (prop. 1985/86:97). Medhänvisning till det anförda föreslår utskottet att yrkande 4 i förevarandemotion inte föranleder någon åtgärd från sida. Beträffandede av motionärerna anförda synpunkterna på vissa läromedel anser utskottet attdet inte ankommer på att uttala sig om hur läroböcker m.m. bör varautformade i metodiskt hänseende. bör därför avslå yrkande 5 i den nubehandlade motionen. Utskottetbehandlar i följande avsnitt frågor som rör den naturvetenskapliga och denfyraåriga tekniska linjen. tillstyrker ett förslag av SÖ om försöksverksamhet i en kommun medfördjupning av gymnasieskolans tnatematikun-dervisning för specielltmatematiskt begåvade elever. Den särskilda matematikkursen bör få bedrivasenligt gymnasieskolans tim- och kursplan i matematik för den naturvetenskapligalinjen och med särskild undervisningsgrupp om åtta till femton elever imatematikämnet. Utskottetföreslår att godkänner vad statsrådet har förordat. Utskottet finnerskäl att påpeka att den särskilda matematikkursen skall ges utan ändringar avtimplanen för linjen. Försöket är sålunda i detta hänseende inte att jämföramed pågående försöksverksamheter med ramtimplaner eller timplanejämkningar förstudier i specialämne (specialidrott, estetiskt ämne). föreslår att försöksverksamhet anordnas med en sammanslagning av dennaturvetenskapliga och den fyraåriga tekniska 27 linjen under årskurserna 1och 2 i huvudsaklig överensstämmelse med UbU 1985/86:16 förslag av SÖ.Verksamheten bör få påbörjas /88 i kommuner med alternativatimplaner. Dessa kommuner har i en del fall, anför statsrådet, så litetelevunderlag att den naturvetenskapliga linjen kan komma att hotas, dåungdomskullarna minskar. Regeringen begär godkännande av vadstatsrådet har förordat i frågan. Imotion 1985/86: Ub833 anför motionärerna att de accepterar att försöksverksamhetenfår igångsättas, men förutsätter därvid att timplanen för den sammanslagnalinjen utformas så att eleverna från den har full kompetens i allanaturvetenskapliga ämnen för fortsatta naturvetenskapliga studier viduniversitet och högskola (yrkande 12). Vidare hemställs i motionen attriksdagen beslutar att den föreslagna timplanerevisionen för dennaturvetenskapliga linjen endast skall få tillämpas vid sammanslagning av dennalinje och den fyraåriga tekniska linjen där alternativa timplaner används(yrkande 13). Utskottetdelar föredragande statsrådets uppfattning att det finns skäl att på försökpröva en sammanslagning av de båda linjerna på sätt som anges ibudgetpropositionen. bör sålunda bifalla regeringens förslag.Utskottet utgår från att de berörda elevernas situation i behörighetshänseendeinte kommer att förändras till följd av den nu föreslagna försöksverksamheten.Med hänvisning härtill avstyrker utskottet yrkande 12 i förevarande motion. Ivad gäller yrkande 13 finner utskottet - såsom utskottet har uppfattat yrkandet- att motionärernas önskemål till fullo är tillgodosett genom regeringensförslag, varför motionen även i den delen bör avslås av . Ibudgetpropositionen föreslås att de kommuner som så önskar skall få delta iförsöksverksamhet med lokalt alternativämne på den naturvetenskapliga linjen ienlighet med förslag som har förts fram av SÖ. Förslaget innebär attveckotimtalet (8) för det alternativämne som finns delas. På den mindredelen införs datakunskap för alla som läser alternativämne, på den störreerbjuds möjligheten att välja lokalt alternativämne. I övrigt medför förslagetinga ändringar i timplanen. Utskottettillstyrker att en ordning med lokalt alternativämne bör kunna prövasförsöksvis. Åtgärderbör vidtas för att den allmänbildande naturvetenskapliga linjens ställning i gymnasieskolan skall befästas, föreslås det i motion 1985/86: Ub290 (m, fp, c). I motionen uttrycks en oro för att linjen fram deles inte kommer att ge den breda och stabila grund för fortsatta studier som den har gjort. Pågående försök och elevernas möjligheter att välja alternativämnen drabbar bl.a. språk och andra humanistiska ämnen, menar motionärerna. Liknande tankegångar framkommer i motion 1985/86: Ub286 (fp) yrkande 2. Motionärerna begär - med hänvisning till vad som har anförts i den till remitterade motionen 1985/86: K412 - att uttalar sig om behovet av humaniora i teknikutbildningen. Motionärerna åberopar en studie av Ingenjörsveten skapsakademien (Ingenjörer för framtiden) vari det bl.a. heter att"bristen på språk och perspektiv skapande ämnen på T-linjen (den fyraåriga tek- 28 niskalinjen) är besvärande och uppvägs inte av kunskapen i teknikäm- UbU1985/86:16 nena". Utskottet ansluter sig till motionärernas principiellauppfattning och finner anledning att framhålla att man så långt som möjligt börförsöka bibehålla den naturvetenskapliga linjens unika profil i vad avser dessbreda ämnesinnehåll, en uppfattning som även föredragande statsrådet har givituttryck för i budgetpropositionen (s. 139 f.). Utskottet vill emellertid erinraom att det förelegat svårigheter att i önskad omfattning rekrytera elever tillden naturvetenskapliga linjen, varför det har varit nödvändigt att vidtaåtgärder för att i det avseendet förbättra situationen. Regeringens förslag attslå samman den naturvetenskapliga och den fyraåriga tekniska linjen, vilketutskottet har tillstyrkt i det föregående, avser enbart orter med ett mindre elevunderlag.Utskottet erinrar om att förslaget i detta avseende skiljer sig från SÖ:sförslag. Vidare vill utskottet peka på att regeringens ställningstagande tillvissa andra förslag av SÖ (s. 140 f. i budgetpropositionen) också visar attsådana synpunkter som framförts i de båda motionerna har beaktats. Utskottet har tidigare i samband med riksdagensbehandling av proposition 1983/84:116 om gymnasieskola i utveckling -framhållit att det är viktigt att humanistiska inslag återfinns även pästudievägar med huvudsakligen teknisk-naturvetenskaplig inriktning. Det ärangeläget, menade utskottet, att blivande tekniker och naturvetare får enallsidig utbildning som bidrar till att ge dem perspektiv på den tekniskautvecklingen och dess effekter på den enskilda människan ochsamhällsutvecklingen i stort. Utskottet utgick frän att detta synsätt skullebeaktas i det fortlöpande läroplansarbetet (UbU 1983/84:29 s. 17). Utskottet finner det med hänvisning till det anförda intepåkallat att gör något särskilt uttalande med anledning av motionerna1985/86: Ub286 yrkande 2 och 1985/86: Ub290, varför de avstyrks. I motion 1985/86: Ub824 (c) behandlas utförligt betydelsenav vettiga kostvanor, och motionärerna efterlyser mer utbredda kunskaper omlivsmedel och näring. Skolans ansvar i detta hänseende framhålls i motionen,vari föreslås att den naturvetenskapliga linjen kompletteras med entiäritigsfy-siologisk variant (yrkande 4). finns upptagna på timplanen för dennaturvetenskapliga linjen fyra alternativämnen, av vilka hälsokunskap är ett.Utskottet är inte berett att förorda att ytteriigare ett ämne införs somvariant av linjen och hänvisar härvid till vad i det föregående har anförts omlinjens allmänna karaktär. Utskottet vill emellertid peka på förslaget omförsöksverksamhet med lokalt alternativämne som har tillstyrkts av utskottet idet föregående. Detta innebär bl.a. möjlighet för de skolor som inte kanerbjuda ett speciellt lokalt alternativ att kombinera datakunskap med ett ämne avmer traditionellt naturvetenskaplig prägel, t. ex. näringsfysiologi. Med det anfördaavstyrks yrkandet. 1 motion 1985/86:Ub258 (s) anförs bl.a. att miljön är enav de viktigaste frågorna som rör vår framtid. Det bör därför vara naturligt att skolan lyfter fram tniljöfrågortia och ger dem en framskjuten plats i ungdomsskolans 29 utbildningar(yrkande I). Motionärerna föreslår vidare att försöksverksarp- UbU1985/86:16 het anordnas med en särskild linje med miljöinriktning (yrkande 2). Ämnet miljövårdsteknik är ett av de fyra alternativämnensom finns upptagna på den naturvetenskapliga linjen. Utskottet harerfarit att ämnet studeras av ca 700 elever. Miljöfrågorna tas iövrigt upp pä en rad skilda ställen i läroplanerna för såväl '(Lgr80) som gymnasieskolan (Lgy 70). Motionärerna pekar själva på möjligheterna somges inom ramen för temastudier och temadagar att behandla miljöfrågorna.Utskottet inskränker sig i detta sammanhang till att för egen del erinra om vadsom anges i de allmänna anvisningarna i den allmänna delen av Lgy 70 i vadavser samverkan mellan flera ämnen: Då det gäller lämpliga intresseområden för samverkanförtjänar miljövården särskild uppmärksamhet. Den har naturligaberöringspunkter med såväl yrkesbetonade som estetiska, naturorienterande ochsamhällsorienterande ämnen och ämnesområden. En väl genomförd ämnessamverkanbör kunna leda eleverna till insikten om vikten av att miljövården gestillräckligt utrymme i samhällsplaneringen. bör med hänvisning till det anförda avslå motion1985/86: Ub258 yrkandena 1 och 2. 1 syfte att snabbt åstadkomma en bättre rekrytering tillden naturvetenskapliga linjen bör enligt motion 1985/86:Ub213 (fp) yrkande 16bestämmelser införas som medger ett högre betygsmedelvärde förlinjen. Utskottet behandlade under föregående ettlikartat motionsyrkande, varvid utskottet bl.a. erinrade om att SÖ beslutadeatt tills vidare ändra betygsnivån i ett antal naturvetenskapliga ämnen så attmedelvärdet blir 3,3 i den referensgrupp som utgörs av elever i resp. årskursfrån den naturvetenskapliga och den fyraåriga tekniska linjen (mot. 1984/85:731yrk. 17, UbU 1984/85:18). Utskottet var inte berett aU förorda en ytterligarehöjning av betygsmedelvärdet, men fann det angeläget att regeringen och SÖuppmärksamt följer utvecklingen. Utskottet vill inte heller nu tillstyrka en ändring i vadgäller betygsmedelvärdet pä den naturvetenskapliga linjen, utan erinrar om atttillträdesutredningen i sitt betänkande Tillträde till högskolan (SOU 1985:57)har föreslagit en ordning med viktning av betygen enligt vissa av utredningenredovisade principer (s. 192 ff. i betänkandet). Förslaget remissbehandlas förnärvarande. Med det anförda aivstyrker utskottet förevarande motionsyrkande. 1 motionerna 1985/86: Ub213 (fp) yrkande 18 (i motsvarandedel), 1985/86:Ub833 (m) yrkandena 6 och 7 och 1985/86:N307 (fp) yrkande 26 (i motsvarande del) hävdas att lärlitigsutbildningen skall betraktas som ett fullvärdigt utbildningsalternativ och kunna ersätta utbildning på linje i . gymnasieskolan.Vidare föreslår rnotionärerna att statsbidrag skall kunna utgä även för dettredje året i en treårig läriingsutbildning, den s. k. färdigutbildningen. Riksdagenbeslutade under /84 på förslag av regeringen att dengymnasiala lärlingsutbildningen fr.o.m. /85 skulle infö- UbU1985/86:16 ras som reguljär utbildningsform i gymnasieskolan (prop. 1983/84:100bil. 10, UbU 1983/84:19, rskr. 1983/84:321). Både i samband därmed och underföregående (UbU 1984/85:18) avstyrkte utskottet motionsledesframförda förslag lika dem som har redovisats. Beträffande lärlingsutbildningensom fullvärdigt utbildningsalternativ hävdade utskottet vid båda tillfällenaatt lärlingsutbildningen kan vara ett värdefullt komplement tillgymnasieskolans ordinarie utbud av studievägar. Det gäller främst mindrefrekventa yrken bl.a. inom hantverksomrädet. När det gäller ett tredje år ifärdigutbildningen framhöll utskottet att det bör vara berörda parter somöverväger hur en lämplig färdigutbildning skall anordnas. Utskottet vill i sammanhanget tillägga att ÖGY i sinanyligen framlagda betänkanden har behandlat lärlingsutbildningens roll i denframtida yrkesutbildningen. Med hänvisning till sina tidigare ställningstaganden ochtill att lärlingsutbildningen torde komma att bli föremål för ytterligareöverväganden med anledning av ÖGY:s förslag avstyrker utskottet förevarandemotioner i berörda delar. I motionerna 1985/86:Ub2l3 (fp) yrkande 18 och1985/86:N307 yrkande 26, båda yrkandena i motsvarande delar, framförs dessutomförslag om ändrade regler för det statliga bidraget till lärlingsutbildningen.Bidraget bör avse en treårig studiegång och motsvara , och avlärlingslönen under resp. år enligt modell från anställning med lönebidrag. har tidigare avvisat samma förslag om nyttbidragssystem för läriingsutbildningen (jfr senast UbU 1984/85:18). Utskoftetfinner inte anledning for att nu ändra uppfattning i frågan, varförutskottet avstyrker motionsyrkandena i motsvarande delar. Med hänvisning bl.a. till att skolan m.fl. organ på olikasätt kan bidra till såväl kunskap om hantverk som att förutsättningen förhantverksnäringen bibehålls och stärks hemställs i motion 1985/86: Ub287 (c)att hos regeringen begär att SÖ får i uppdrag att utarbeta förslag omen bättre och bredare utbildning av hantverkare. Utskottet vill mot bakgrund av motionen peka på att detankommer på skolmyndigheterna - på skilda nivåer - att vidta de ätgärder somkrävs för att tillgodose näringslivets behov av utbildning. Som framgår av det föregående återfinns lärlingsutbildningsåsom en reguljär form av utbildning i gymnasieskolan. Försöksverksamhet medsärskild hantverksutbildning pågår i . medverkan tillförändringar av hantverksutbildning i enlighet med motionen är enligtutskottets mening inte påkallad, varför motionen bör avslås. Då det inte ankommer på att uttala sig omlokalisering av lärlingsutbildning och då enligt utskottets mening ej heller bör ange att viss del av förevarande anslag skall avse gymnasial lärlingsutbild ning i viss kommun, avstyrker utskottet såväl motionerna 1985/86: Ub206 (c, m, fp) och 1985/86: Ub208 (s) yrkande I om läriingsutbildning i Lands krona som motion 1985/86:Ub305 (m) om läriingsutbildning i län. Vissaövriga frågor UbU 1985/86:16 För elever i den gymnasiala utbildningen i förhörselskadade, som startade /85, betalar elevernas hemkommunerinterkommunal ersättning till kommun. För elever i den gymnasialautbildningen i samma kommun för döva och gravt hörselskadade, om vilken nugällande avtal slöts , har ingen interkommunalersättning betalats av elevernas hemkommuner. Utskottet tillstyrker förslaget ibudgetpropositionen att sådan ersättning skall utgå även vid denna sistnämndautbildning. utgår statsbidrag till studie- ochyrkesorientering (syo) i gymnasieskolan med visst belopp per elev (med undantagför elever i påbyggnadsutbildningar och gymnasial lärlingsutbildning).Syo-tjänsterna är statligt reglerade. Regeringen begärriksdagens godkännande av att beloppet per elev fr.o.m. knytstill beloppet för arvode för en undervisningstimme enligt AT 12:10. Utskottet har inget att erinra mot det föreslagna sättetatt beräkna bidraget för syo. Under föregående beslutade pä förslagav regeringen om ett förändrat resurssystem för skolledning i såvälungdomsskolan som i den kommunala vuxenutbildningen fr.o.m. den (prop. 1984/85:100 bil. 10, UbU 1984/85:16, 18 och 20, rskr. 1984/85:234, 274och 199). Beslutet innebar bl.a. att ordningen med tjänster som huvudlärare ochinstitutionsföreståndare skall ersättas med en ordning med lärare medspecialfunktioner. Med hänvisning till att ett nytt system för statsbidrag tilllärarlöner i gymnasieskolan (prop. 1985/86:97) avses träda i kraft den I juli1987 bör förändringen av systemet för gymnasieskolans skolledningsresursersenareläggas och genomföras . I motion 1985/86: Ub833 (m) erinras om detta uppskov, ochmotionärerna för åter fram sitt av under föregående riksmöteavvisade förslag att huvudlärar- och institutiionsföreståndartjänster skallfinnas kvar i gymnasieskolan (yrkande 16). Utskottet finner inte skäl för att frångå sittställningstagande i frågan , varför motionsyrkandet avstyrks. Vissa resursfrågor, statsbidraget till driftkostnader förgymnasieskolan och tnedelsheräkning I gymnasieskolan skall det i timplanen angivna antaletveckotimmar för eleverna i ett ämne i vissa fall minskas enligt föreskrifternai förordningen 1984:41 om timreduktioner i gymnasieskolan i förhållande tillelevantalet. I ett antal motioner krävs att systemet med timreduktioneravvecklas eller åtminstone minskas i omfattning. Enligt motion 1985/86: Ub256 (vpk) yrkande 2 börytterligare särskilda medel (35 milj. tillföras anslaget för att det skall bli möjligt attelimine ra en del av den minskade undervisning som systemet med timreduktioner innebär. Med hänvisning till den mycket negativa inverkan på undervis- 32 ningenskvalitet som timreduktionerna anses ha föreslås i motionerna UbU 1985/86:161985/86: Ub803 (c) yrkande 4 och 1985/86: Ub813 (c) yrkande 13 i denna del attsystemet med timreduktioner bör, avvecklas under de tvä närmast följandebudgetåren. I den senare motionen beräknas för /87 42,5 milj.kr. Likaledes åberopande besvärande konsekvenser av systemet medtimreduktioner, inte minst för språkundervisningen, föreslås i motion 1985/86:Ub833 (m) yrkande 15 att beslutar att reduktion av lärartimtalet förundervisningen endast bör komma i fråga, när elevantalet i gruppen är 15 ellermindre. Finansiering av ändringen bör enligt motionärerna kunna ske genom vissai motionen angivna omdisponeringar inom anslaget. Utskottet anser sig mot bakgrund av det statsfinansiellaläget inte kunna foreslå att tillföra anslaget medel i enlighet medförslagen i motionerna 1985/86: Ub256 och 1985/86: Ub813 för att avvecklasystemet med timreduktioner. Ej heller vill utskottet förorda den i motion1985/86: Ub833 föreslagna formen av finansiering, vilket främst skulle drabbadet ekonomiska utrymmet för borttagandet av självstudietimmar (jfr UbU1983/84:7 och 19). Utskottet vill i sammanhanget erinra om att regeringen harförelagt förslag om ett nytt statsbidragssystem för lärarlöner igymnasieskolan (prop. 1985/86:97). Förslaget innebär en ökad schablonisering avstatsbidraget och medför bl.a. möjlighet till mindre"trappstegsformad" reducering av undervisningstimmarna i små grupperoch större utrymme för en lokal bedömning av hur resurserna skall användas ochdärmed hur reduktionerna skall göras. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna /86:Ub256 yrkande 2, 1985/86:Ub803 yrkande 4, 1985/86:Ub8l3 yrkande13 i denna del och 1985/86:Ub833 yrkande 15. I motion 1985/86: Ub838 (m) yrkande 17 föreslås att rättentill hemspråksundervisning inte skall gälla elever i gymnasieskolan. fattade under föregående vissaprincipiella beslut .om den fortsatta verksamheten med hemspråksundervisning ignindskolan och gymnasieskolan (prop. 1984/85:100 bil. 10, UbU 1984/85:12,rskr. 1984/85:149). Utskottet avstyrkte då ett motionsyrkande av samma innebördsom nu förevarande yrkande med motiveringen att det innebar begränsningar irätten till hemspråksundervisning som inte var förenliga med den grundläggandeprincipen om sådan rätt enligt regeringens förslag och som utskottet anslöt sigtill. Med samma motivering avstyrker utskottet det nu aktuella yrkandet. I budgetpropositionen beräknas för nästa budgetår ettsärskilt verksamhetsstöd om 1,6 milj. kr. för den tvååriga specialkursen iStockholm för yrkesdansare. Enligt yrkande 15 i motion 1985/86:Ub8l3 (c) bör dettastöd till ej längre utgå. Motsvarande resurs bör i ställetföras över till gymnasieskolans utrustningsanslag (B 23) och där tillförasanslagsposten för särskilt verksamhetsstöd för lågfrekventa utbildningar igymnasieskolan. 3 1985/86. Specialkursför yrkesdansare startade i kommuns gymnasie- UbU 1985/86:17skola /83. Elevplatser för utbildningen ryms inom ramarna.Kostnaderna för lärarlönerna beräknas på vanligt sätt under anslagsposten förlärarkostnader för hela gymnasieskolan. Härutöver har alltsedan starten ettstöd för verksamheten utgått till kommunen. Utskottethar inget att erinra mot att stödet utgår för nästa budgetår. Utskottet känneremellertid en viss tveksamhet till att sådant särskilt stöd skall behöva utgätill även . Regeringen bör inför /88närmare pröva behovet av ett fortsatt stöd till kommunen och därvid övervägaatt föra över motsvarande medel till den resurs under utrustningsanslaget (B23) som avser särskilt verksamhetsstöd för lågfrekventa utbildningar igymnasieskolan. Utskottet föreslår att med anledning av motion1985/86: Ub813 yrkande 15 i denna del som sin mening ger regeringen detta tillkänna. Medhänvisning till vad i budgetpropositionen (bil. 1) har redovisats omnödvändigheten av att vidta särskilda ätgärder för att begränsa statsutgifternaoch de allmänna skäl som talar för en minskning av de statligatransfereringarna till kommunsektorn förordas i propositionen en generellminskning av utbetalningen av statsbidrag till kommunernaför ungdomsskolan, vuxenutbildning och högskoleutbildning.