bet · G901LU28 · 1985-12-31 00:00:00 — En ytterligare förutsättning är attförordnande om vårdnaden inte meddelats tidigare, t, ex, att en gemensamvårdnad upplösts. Brister det i någon av dessa förutsättningar måsteföräldrarna ansöka hos domstol om att få gemensam vårdnad. Deras ansökan skallbifallas om domstolen inte finner att gemensam vårdnad är uppenbart oförenligmed barnets bästa. Motionärerna i motion L266 (fp) anför att det ärnödvändigt att männen får möjlighet att ta fullt ansvar för sina barn. Enligtmotionärerna är den Ogifta fadern i vissa hänseenden diskriminerad. Sålundamåste han för att rättsligen bli far fylla i en integritetskränkande blankettom faderskapet. Vidare måste han göra anmälan för att bli vårdnadshavare tillsitt eget barn medan den ogifta moderns vårdnadskap erkänns automatiskt. Motbakgrund av det anförda yrkar motionärerna att förslag skall föreläggasriksdagen som väsentligt stärker den ogifta faderns ansvar, skyldigheter ochrättigheter gentemot sina barn. Även i motion L275 (fp) tas upp frågor om fastställande avfaderskap. Motionären menar att den nuvarande ordningen är byråkratisk ochintegritetskränkande. Bl, a, måste föräldrarna svara på intima frågor sommånga föräldrar upplever som kränkande. Enligt motionären kan efter barnets födelse innan faderskapet formellt fastställs.Detta beror bl, a, på att barnets personnummer måste intas i socialnämndensbeslut. Ett sådant dröjsmål kan bli ödesdigert om något skulle hända modern somgör att hon inte kan ta hand om barnet. Motionären anser att - om bägge föräldrarna är övertygadeom att de är föräldrar till det väntade barnet - det borde vara tillräckligtmed ett undertecknat och bevittnat dokument i vilket de förklarar sig vara detväntade barnets föräldrar. Enligt motionären bör inte politikerna i socialnämndenha i uppdrag att besluta om faderskapet. En sådan ordning bör förekomma endastdå faderskapet är ifrågasatt eller fadern är okänd. Motionären anser att"en far måste kunna bli far som / modern blir mor". Den nuvarande ordningen att enfar skall "erkänna LU 1985/86:28 faderskapet" eller annars dras införrätta är, menar motionären, en kvarleva från då barn som föddes utomäktenskapet antingen var resultat av olyckshändelse eller våldtäkt. Motionärenyrkar att vad som i motionen anförts om fastställande av faderskap genomfaderskapsförklaring ges regeringen till känna. Utskottet vill i detta avsnitt till en början stryka underatt reglerna om fastställande av faderskap och om vårdnad av barn måste somutgångspunkt ha värnandet om vad som är barnets bästa. Även om utskottet kaninstämma med motionärerna i motion L266 i att det är viktigt att den ogiftefaderns ansvar och skyldigheter gentemot sina barn stärks får reglerna inteutformas på sådant sätt att risker kan uppkomma för att barnets rätt på någotsätt eftersatts. Det är sålunda viktigt att det är rätt man som skriver på ettfaderskapserkännande eftersom ett felaktigt faderskapserkännande senare kan fåmycket olyckliga konsekvenser för barnet. Ärenden om faderskapsfastställelse aktualiseras hossocialnämnden genom en födelseavi från . Som regel tillskrivsdärefter modern och ombeds kontakta den socialsekreterare som handläggerärendet. Visar det sig att modern är sammanboende kan ärendet handläggas påenkelt sätt. Om parterna är överens om att barnet är deras gemensamma barn ärdet tillräckligt med deras uppgifter härom. Ett särskilt förenklat protokollanvänds för sådana fall. Om det är svårt att ordna ett personligt sammanträffandekan vederbörliga uppgifter inhämtas per brev eller genom telefonkontakter, Isistnämnda fall måste dock fadern därefter ges tillfälle att undertecknaerkännandet. Enligt vad som upplystes vid lagutskottets besök hossocialförvaltningen i sammanträffar emellertid som regel vederbörandehandläggare med parterna. Man har den uppfattningen att ett sådant personligtsammanträffande är av stort värde. Föräldrarna har ju att ta.ställning tillinte enbart faderskapet utan även till frågorna om gemensam vårdnad och omvilket efternamn barnet skall ha. Motsvarande rutiner tillämpas som regel ocksåhos andra socialnämnder. Med anledning av vad motionärerna anför omintegritetskränkande, intima frågor erinrar utskottet om vad utskottet uttaladei samband med antagandet av vissa ändringar 1976, Somframgår av redogörelsen ovan (s, 6) pekade utskottet i sitt betänkande LU1975/76:33 på att i sammanboendefallen utredningen borde kunna göras mycketenkel och att den i många fall torde kunna inskränka sig till ett konstaterandeav att modern och den uppgivne fadern levt samman under konceptionstiden.Utskottet konstaterade vidare att det uppenbart hade förekommit attfaderskapsutredningar i sammanboendefallen handhafts på sådant sätt attparterna känt sig kränkta av de frågor som ställts till dem. Utskottet strökdärför under att utredningen måste göras med den respekt för de inblandadesintegritet som ämnet krävde. Utskottet utgick från att detta uttalande skullekomma att beaktas i vidare anvisningar och vid tillämpningeni de enskilda fallen. i har vid utskottets besökframhållit att respekten för parternas integritet iakttas i görligaste mån ochatt några intima frågor inte ställs i sammanboendefallen. Någothinder mot att påbörja en faderskapsutredning redan innan barnet 10 är föttfinns inte. Det är således inte riktigt som påstås i motion L275 att man LU1985/86:28 måste avvakta fastställandet av ett personnummer, I själva verket ärdet inte sällan förekommande att parterna tar kontakt med socialsekreterareninnan barnet föds. Utredningen kan då slutföras och parterna kan undertecknaerkännandehandlingen, varefter erkännandet kan godkännas av socialnämnden såsnart aviseringen om barnets födelse kommit till nämnden. Genom information påbl, a, barnavårdscentralerna kan föräldrarna få kännedom om denna möjlighettill ett snabbt och enkelt förfarande. i tar det somregel endast från barnets födelse innan ett fastställande avfaderskapet är klart. Denna tidrymd kan enligt vad som upplystes ytterligareförkortas om utredningen är klar före barnets födelse och föräldrarna begär enavisering av födelsen direkt från sjukhuset. Med anledning av vad som anförs i motion L275 ompolitikernas deltagande i besluten vill utskottet framhålla att frågorna omfaderskapsfast-ställande inte handläggs i själva socialnämnden. Rätten attgodkänna faderns erkännande är delegerad till socialsekreteraren och det ärendast ärenden där faderskapsfrågan är oviss och av komplicerad beskaffenhetsom anmäls i nämnden. Förfarandet i fråga om bestämmande av gemensam vårdnad ärnumera mycket enkelt och smidigt. Som framgår av redogörelsen ovan (s, 9)räcker det som regel med en gemensam anmälan från föräldrarna till pastorsämbetetför att få vårdnaden registrerad. En förutsättning för registrering ärsjälvfallet att faderskapet är fastställt. Sammanfattningsvis kan utskottet konstatera att denuvarande reglerna i FB ger ogifta föräldrar och särskilt då de sammanboendemöjlighet att få faderskapet och mannens vårdnad om barnet fastställda på ettenkelt, smidigt och snabbt sätt. Rutinerna för handläggningen avfaderskapsärendena är också sådana att inga parter skall behöva utsättas förintegritetskränkande frågor. Självfallet går det dock inte att helt uteslutaatt en socialsekreterare ställer en fråga som kan uppfattas somkränkande. Utskottet vill därför stryka under angelägenheten av attvederbörande handläggare uppmärksammas på att det är viktigt att man tar hänsyntill parternas integritet. Utskottet kan i och för sig förstå att en ogift far tillett barn också vill bli "rättslig" far i anslutning till barnetsfödelse. Enligt utskottets mening kan emellertid ett sådant önskemål tillgodoses- om föräldrarna inte väljer att ingå äktenskap - endast genom att man införnågon form av faderskapspre-sumtion för ogift fader som sammanbor med barnetsmoder eller ger socialnämnden en möjlighet att redan innan barnet föds godkännaett faderskapserkännande, som därefter skulle kunna upphävas om anledning tilltvekan om faderskapet uppstår vid aviseringen av födelsen. Utskottet har docksvårt att se hur något av dessa alternativ skulle vara möjligt att genomfora. Utskottet vill avslutningsvis tillägga att utskottet harförståelse för att terminologin "faderskapserkännande" kan te sig svårförståeligför många fäder och kan upplevas som kränkande. Utskottet förutsätter att regeringen i lämpligt sammanhang närmare undersöker om inte någon annan benämning kan införas för faderns medverkan vid fastställandet av faderska- 11 Någonåtgärd från sida med anledning av motionerna är LU 1985/86:28därför inte påkallad. På anförda skäl avstyrker utskottet bifall tillmotionerna L266 och L275, I detta sammanhang behandlar utskottet också en i motionL274 (c) väckt fråga om s,k, rättsgenetisk undersökning för fastställande avfaderskap. I motionen framhålls att det är besvärligt att få parternaatt frivilligt genomgå sådan undersökning och att socialnämnder och domstolarär tveksamma på grund av integritetsskäl. Motionären yrkar att regeringen gestill känna att det är rimligt med ett förordnande om rättsgenetiskundersökning, när part begär det, för att skapa större säkerhet i faderskapsmål. Blodundersökning sker i två former, dels s,k, basundersökning, dels utvidgad rättsgenetisk undersökning. Bådaundersökningarna verkställs på statens rättskemiska laboratorium i ,Med rättsgenetisk undersökning avses en blodundersökning där analysen görs bl,a, på de vita blodkropparna och där man fastställer individens genetiskakonstitution, dvs, hans arvsanlag. Den rättsgenetiska undersökningen har sombevismedel ersatt de tidigare antropologiska undersökningarna av kroppens yttreutseende, exempelvis fingeravtrycksmönster. Blodundersökningarna ger mycketsällan vägledning i positiv riktning om sannolikheten för att en man är fartill ett barn. Däremot kan blodundersökningen leda till att faderskap uteslutseller kan betecknas som mycket osannolikt. har det skett enmycket snabb utveckling på blodanalysens område. Genom den vidbasundersökningen gjorda blodgruppsanalysen kan numera av felaktigtutpekade män uteslutas. Vid den utvidgade rättsgenetiska undersökningen äruteslutningsfrekvensen så hög som , Blodgruppsbestämning liksom även utvidgad rättsgenetiskundersökning sker ofta redan under socialnämndens utredning. Den utvidgadeundersökningen används framför allt i sådana fall där minst två män äraktuella och där basundersökningen inte kunnat utesluta någon av dem.Socialnämnden kan dock inte ålägga någon att genomgå blodundersökning. Leder socialnämndens utredning inte till fastställande avfaderskapet får frågan lösas av domstol. Har blodundersökning inte redanverkställts kan domstolen på yrkande av någon av parterna eller när domstolenannars anser att det behövs förordna om blodundersökning (såväl basundersökningsom utvidgad rättsgenetisk undersökning) på modern, barnet och på den man motvilken talan förs. Finns det anledning anta att någon annan man har haft samlagmed modern då barnet kan vara avlat, kan även han åläggas attgenomgå blodundersökning. Utskottet delar motionärens uppfattning att det är viktigtatt faderskapet till ett barn fastställs. är det emellertid ocksåviktigt att felaktigt utpekade män utesluts från faderskap. Om det t, ex, ärflera män aktuella i ärendet och basundersökningen inte kunnat utesluta två avdem bör därför en utvidgad rättsgenetisk undersökning komma till stånd. Genomen sådan undersökning kan med få undantag en felaktigt utpekad man uteslutas.Som framgår av det ovan anförda kan en utvidgad undersökning ske redan under Vid utskottets besök hos socialförvaltningen i 2 Malmöupplystes att i de fall där socialnämnden medverkat till att fåtill stånd blodundersökning utgjordes en tredjedel av utvidgad LU1985/86:28 rättsgenetisk undersökning. har inte vid någottillfälle av integritetsskäl avstått från att medverka vid en begäran om ensådan undersökning. När det gäller handläggning vid tingsrätten gäller sammamöjligheter att få till stånd en utvidgad rättsgenetisk undersökning som enbasundersökning. Någon anledning att befara att tingsrätten på grund avintegritetsskäl skulle avstå från en sådan undersökning, om den anseserforderlig, finns enligt utskottets mening inte. Gällande rätt ger således möjlighet att i nödvändigutsträckning föranstalta om utvidgad rättsgenetisk undersökning. Av vad somframkommit under utskottets beredning av frågan framgår attundersökningsmetoden också kommer till användning vid socialnämndernasutredning och tingsrätternas prövning av faderskapsfrågan. Motionärens önskemålär således redan tillgodosett. Någon åtgärd från sida ärföljaktligen inte påkallad. Utskottet avstyrker bifall till motion L274, 1, beträffandesamtycke till adoption attriksdagen hos regeringen hemställer att motion 1985/86:L237 jämte utskottetsyttrande i denna del överlämnas till utredningen om barnens rätt för att tas ibeaktande under utredningens uppdrag, 2, beträffandefastställande av faderskap m. m. attriksdagen avslår motionerna 1985/86:L266 och 1985/86:L275, 3, beträffande utvidgad rättsgenetisk undersökning att avslår motion 1985/86:L274, Närvarande: (), (), (). (), (), (), (), (), BeritLöfstedt (s), (), (), ()och (). Fastställande av faderskap m, m, (mom. 2) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s.11 med "Utskottet 13 kan" och slutar på s. 12 med "och L275"bort ha följande lydelse: Även om reglerna för fastställande av faderskap ochrutinerna för LU 1985/86:28 handläggning av sådana ärenden hos socialnämnden såledesvanligen fungerar tillfredsställande bör man enligt utskottets mening inteavstå från att söka ytterligare stärka den ogifte faderns roll. Som framhålls imotion L266 kan det inte uteslutas att det finns ett samband mellan det alltförlåga engagemang som en del av dessa fäder visar för sina barn och denundanskymda roll som lagstiftningen ger den ogifte fadern jämfört med den giftefadern. Ett stärkande av den ogifte faderns ansvar, skyldigheter ochrättigheter borde därför vara fill gagn även för barnet. Med hänsyn till det anförda finner utskottet det angelägetatt reglerna i FB om fastställande av faderskap och om vårdnad blir föremål föröversyn i syfte att - utan att eftersätta barnets bästa - stärka den ogiftefaderns ställning. Exempelvis bör man pröva möjligheten av att införafaderskapspresumtion för fader som är sammanboende med barnets moder. anfört bör med bifall till motionerna L266 och L275 ges regeringentill känna, dels att utskottet under mofnent 2 bort hemställa: 2, beträffande fastställande av faderskap m. m. attriksdagen med bifall fill motionerna 1985/86:L266 och 1985/ 86:L275 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om en översyn avföräldrabalkens regler om fastställande av faderskap och om vårdnad i syfte attstärka den ogifte faderns ställning.