bet · G901SoU5 · 1985-12-31 00:00:00 — Det personalrelateradestatsbidraget bör kunna utgå enligt de grunder som föreslagits i propositionen.Samma sak gäller det barnrelaterade bidraget för barn . Statsbidragbör lämnas efter samma grunder som för förskola med huvudman fillförskolor med föräldraförening, kyrka eller annan ideell organisation somhuvudman. Samma regler bör i detta fall även gälla för statsbidraget tilldeltidsförskola samt öppen förskola. Förskolor med annan huvudman än kommunenbör få ett startbidrag till inventarier och annan utrustning på . Utskottet har flera gångertidigare, , haft att ta ställning till motioner med ohkaförslag till principiellt annorlunda utformat statsbidragssystem förbarnomsorgen. Flera av motionerna har haft samma innehåll som en del av dem somnu är aktuella (se bl. a. SoU 1984/85:23 s. 5-9) och har avstyrkts avutskottet, bl. a. med hånvisning till att effekterna av det nyastatsbidragssystemet ännu inte utvärderats. har, som ovan nämnts, nu gjort enenkät för att försöka kartlägga effekterna av de nya reglerna. De effekter som det nya statsbidragssystemet kan förväntas ge upphov till och som har redovisats ovan, är enligt socialministerns mening gynnsamma. Utskottet delar denna uppfattning. Statsbidraget har under det första verksamhetsåret inneburit ett förbättrat resursutnyttjande och en kraftig utbyggnad av verksamheten. Vissa obalanser i statsbidragssystemet som konstaterats, nämligen att ' kommunernai vissa fall fått högre kostnader för barn inskrivna på deltid i daghem samtför barn inskrivna pä heltid i familjedaghem, kompenseras 1" 1985/86.12 saml. genom dennu föreslagna höjningen av statsbidragen. Utskottet ser det också SoU1985/86:5 som positivt att statsbidragsrätten utvidgas beträffande olika formerav öppen verksamhet, deltidsgrupper och alternativa barnomsorgsformer så attalla förskolebarn skall få möjlighet aft delta i en pedagogisk gruppverksamhet. Utskottet har upprepade gånger prövat frågan omprinciperna för statsbidragsgivningen till barnomsorgen. Ingenting nytt harframkommit sedan utskottet senast behandlade dessa frågor. Nuvarande systembygger på huvudprinciper och synsätt som utskottet fortfarande står bakom.Erfarenheterna av systemet får utvisa om det finns anledning till justeringarav detaljer. Huvudinriktningen bör dock ligga fast. Utskottet avstyrker medhänvisning härtill motion 1984/85:3233 (m) yrkande 3, motion 1984/85:3234 (fp)yrkande 1, motion 1984/85:3236 (c) yrkande 3, motion 1985/86:9 (vpk) yrkande 4samt motion 1985/86:8 (c) yrkande 4. Utskottet tillstyrker vidare propositionens förslag tillriktlinjer för en höjning av statsbidrag till daghem, familjedaghem ochfritidshem samt för statsbidrag till öppen förskola, deltidsgrupp ochalternativa barnomsorgsformer. Utskottet har heller inte ändrat uppfattning i vad gällerstatsbidrag till barnomsorg som bedrivs i vinstsyfte. Utskottet vill erinra omsina uttalanden då proposition 1983/84:177 om statsbidrag till alternativabarnomsorgsformer antogs. Utskottet uttryckte då uppfattningen att de olikaskäl mot vinstdrivna daghem som framlagts i propositionen, bl. a. risken försegregation av barnomsorgen och för att oseriösa företag lockas att etablerasig, på ett övertygande sätt visade att statsbidrag inte borde utgå tillaffärsmässigt drivna daghem och fritidshem (SoU 1983/84:31 s. 9). Vad beträffarannan enskilt bedriven barnomsorgsverksamhet vill utskottet erinra om attpropositionen innebär att samma bidrag kommer att utgå tillföräldrakooperativ, ideella organisationer m. fl. som till motsvarandekommunala förskolor. Utskottet avstyrker därför också yrkande 2 i motion1984/85:3234 (fp) vari - i avvaktan på genomförande av motionärernasförstahandsförslag - föreslås att riktiinjerna för statsbidrag till förskolanändras så att bidrag utgår med samma belopp oavsett om verksamheten drivs ikommunal eller enskild regi. Beträffande bidragen för barn med behov av särskilt stödfann utskottet, då motsvarande yrkande behandlades , att skillnadenmellan motionärernas förslag till bidragsregler och det i propositionenframlagda främst låg i att propositionen föreslog ett schablonmässigt bidragmedan motionsförslaget förutsatte särskild kostnadsredovisning. mening var ett schablonmässigt system att föredra, inte minst frånadministrativ synpunkt, varför utskottet avstyrkte motionen (SoU 1983/84:12 s.23). Med samma motivering avstyrktes yrkandet också och (SoU 1983/84:18 s. 20 och SoU 1984/85:23 s. 12). Sedan föregåenderiksdagsbehandling har ingenting framkommit som ger anledning attändra sin inställning i frågan. I den nu aktuella propositionen föreslås förövrigt en kraftig höjning av bidraget för barn med behov av sårskilt stöd.Utskottet avstyrker alltså motion 1985/86:9 (vpk) såvitt nu är i .fråga(yrkande 6). Avslutningsvisvill utskottet tillägga att den kommunala planeringen och 18 organisationenav-barnomsorgen ytterst bestäms av de krav som uppställs i SoU 1985/86:5 Oberoende av vilka statsbidragsregler som gäller har kommunerna att uppfyllasina lagstadgade skyldigheter gentemot barn med särskilda behov.Verksamheten måste vidare uppfylla kraven på närhet och kontinuitet.Statsbidragsreglerna kan aldrig påverka sådana principiella skyldigheter för kommunen. Isyfte att stimulera utbyggnaden av daghem och fritidshem avsatte ,som ovan nämnts, 100 milj. kr. fill ett tillfälligt anordningsbidrag.Bidraget skulle utgå per avdelning i nybyggda daghem och fritidshem därbyggnationen igångsatts efter men före den 1 mars 1985.Bidraget utgick med . per avdelning för projekt på orter där detfanns behov av byggsysselsättning. Bidraget beviljades och betalades ut avsocialstyrelsen. Föratt underlätta för kommunerna att bygga ut barnomsorgen föreslås ipropositionen att det nuvarande tillfälliga anordningsbidraget förlängs tillatt gälla även /86. Bidraget föreslås utgå med . peravdelning vid nybyggnad samt - vilket är en nyhet - av de faktiskakostnaderna eller högst . Bidraget skall ävenfortsättningsvis administreras av . Före igångsättningen avarbetena skall arbetsförmedlingen höras. Socialministern uppger att han avseratt återkomma till regeringen i samband med tilläggsbudget I till statsbudgetenför /86 med förslag om att 100 milj. kr. avsätts i anslagsmedel. Detaviserade propositionsförslaget har numera framlagts i proposition 1985/86:25bilaga 2. Imotionerna 1984/85:3233 av m.fl (m) yrkande 1, 1984/ 85:3236 avKarin Söder m. fl. (c) yrkande I och 1985/86:8 av () yrkande 1har som tidigare nämnts yrkats avslag på propositionens förslag i dess helhet. Somett led i en provisorisk ändring av nuvarande statsbidragssystem tillstyrks imotion 1984/85:3234 av m. fl. (fp) återinförandet av ettanordningsbidrag. Stödet bör emellertid utgå oavsett sysselsättningssituationeninom byggnadssektorn och också till alternativ barnomsorg. Enligt motionärernabör vad som anförs om anordningsbidraget ges regeringen till känna (yrkande 7). Imotion 1985/86:9 av m.fl. (vpk) föreslås att anordningsbidragetförlängs att utgå tills utbyggnadsbehovet är täckt (yrkande 5). Utskottetser med tillfredsställelse att särskilda medel föreslås bli avsatta för attstimulera utbyggnaden av barnomsorgen. Utskottet tillstyrker alltsåpropositionens förslag och avstyrker därmed motionerna 1984/85:3233 (m) yrkande1,1984/85:3236 (c) yrkande 1 och 1985/86:8 (c) yrkande 1, samtliga imotsvarande del. Attdet i propositionen anges att arbetsförmedlingen bör höras före igångsättningen av arbetena är, erfar utskottet, avsett att innebära en uppmjukning jämfört med den tidigare ordningen. Enligt denna skulle 19 tidpunkten förbyggnadsarbetenas igångsättning beslutas i sarhråd med SoU 1985/86:5 arbetsmarknadsverket.Vidare skulle till ansökan om anordningsbidrag fogas utlåtande frånarbetsförmedlingen avseende byggsysselsättningsläget på orten samtarbetskraften anvisas eller godkännas av arbetsförmedlingen. Bidragen skulle utbetalasi samråd med arbetsmarknadsverket (1-3 §§ förordningen [1984:554] omstatsbidrag till anordnande av daghem och fritidshem). Ipropositionen föreslås således nu endast att kontakt tas medarbetsförmedlingen innan arbetena påbörjas. anser detta förfaranderimligt och finner därmed syftet med mofion 1984/85:3234 (fp) i häraktuell del (yrkande 7) tillgodosett. mening bör effekterna på utbyggnaden av det tillfälligaanordningsbidraget avvaktas innan bidraget förlängs utöver den i proposifionenföreslagna perioden. Hänsyn måste också tas till den ekonomiska situationen ilandet. Motion 1985/86:9 (vpk) avstyrks därför såvitt nu är i fråga (yrkande5). Ipropositionen föreslås att godkänner de rikthnjer som angivits förinnehållet i barnomsorgen. Inledningsvis (s. 7) anknyter socialministern tillriksdagens fidigare begäran om en redovisning av målsättning och riktlinjer förbarnomsorgsverksamheten (se ovan s. 5). På s. 8-13 i propositionen redogörssedan för några grundläggande drag beträffande mål, innehåll och arbetssätt ibarnomsorgsverksamheten. Detövergripande målet för barnomsorgen anges i propositionen vara att förmedla ochge konkret innebörd åt demokratiska värderingar. Barnomsorgen skall vidaretillsammans med hemmet skapa goda förutsättningar för varje barns utveckling ifysiskt, socialt, emotionellt och intellektuellt avseende genom en allsidigpersonlighetsutveckling. Verksamheten skall också ge kunskaper, erfarenheteroch upplevelser i omvärlden som är anpassade till barnens ålder ochutvecklingsnivå genom att låta dem arbeta, leka och lära i meningsfullasammanhang. Detta sägs innebära att barnomsorgens förskoleverksamhet bedriveren i vid mening pedagogiskt inriktad verksamhet där barn i grupp får del avomsorg, fostran och kunskaper. Tillbarnomsorgen kommer barn från olika uppväxtmiljöer, med skiftandefamiljeförhållanden och livsvillkor, heter det vidare i propositionen. Barn-'omsorgen är till för alla barn. Där finns barn med handikapp, barn medpsyko-sociala problem och barn med olika kulturbakgrund. Socialministern anseratt barnomsorgen på denna grund bör och kan utveckla en socialt medvetenpedagogisk verksamhet och att det bör vara en strävan att förmedla ett sådantsynsätt. Dettasägs först och främst innebära att ha en helhetssyn på barnet. Personalen i barnomsorgen måste ha kunskap om barns fysiska och psykiska utveckling och behov. De måste också ha kunskap om det samhälle som barnen växer upp i. Verksamheten behöver planeras och genomföras utifrån barnens egen livssituation, uppväxtmiljö och erfarenheter och på ett aktivt sätt bygga vidare från sådana utgångspunkter. Det bör således finnas en klar 20 förankringi närmiljön socialt och kulturellt. SoU 1985/86:5 1 propositionen sägs att det ligger i förskolans uppgiftatt stimulera varje barns utveckling utifrån barnets egna förutsättningar ochbehov utan inriktning på jämförande prestationer. Vissa riktmärken för vadförskolan bör ha givit barnen av kunskaper och färdigheter inför övergångeritill skolan kan det dock vara angeläget att ange. I propositionen ges en radexempel på sådana färdigheter (s. 13). Ett aktivt föräldrasamarbete byggt på ömsesidig respektanses också vara en viktig beståndsdel i en socialt medveten pedagogiskverksamhet. Former för ett föräldrasamarbete som är inriktat på att omfatta allpersonal och samtUga föräldrar behöver utvecklas i förskolan. Enligtsocialministerns mening bör man från statsmakternas sida uttala sig för en rättför barnens vårdnadshavare att delta i planeringen av verksamheten.Socialministern anser också att det finns all anledning att understödja attföräldrarna aktivt deltar i genomförandet av verksamheten eller en del avverksamheten. Det är dock inte lämpligt att ange några generella riktiinjer förhur föräldrarnas deltagande skall organiseras, utan det blir en viktig uppgiftför kommunerna att i sina riktlinjer (se vidare nedan s. 22) ange formerna föroch omfattningen av föråldrarnas deltagande. Sammanfattningsvis anför socialministern att han nu anserdet vara av största vikt att förskolan får ett pedagogiskt program fastlagt ochatt han därvid ser det som väsentligt att alla barn, oavsett om de vistas idaghem, deltidsgrupp eller öppen förskola, får del av ett sådant program. Detpedagogiska programmet för förskolan bör enligt socialministerns mening angeramarna för den verksamhet som bedrivs. Programmet måste redovisa förskolansmål samt principer för innehåll och arbetssätt. Programmet bör vidare utformasså att det kan användas som underlag för kommunernas ledning, utveckling ochutvärdering av den pedagogiska verksamheten och för personalens pedagogiskaplanering. Socialministern uppger att han avser att återkomma till regeringenmed frågan om uppdrag till att utarbeta ett sådant program. Genom utarbetande av kommunala riktiinjer och genomförskolepersonalens pedagogiska planering bör enligt propositionen detpedagogiska programmet anpassas till lokala förutsättningar och behov.Föreståndaren bör inneha det pedagogiska ledningsansvaret och bl. a. tillse attverksamheten planeras på ett målinriktat sätt och att detta sker i samråd medföräldrarna. I propositionen framhålls att de förändringar och denkvalitetsutveckling av barnomsorgen som ett pedagogiskt program innebärpåverkar personalen inom verksamheten. Grundutbildning, vidareutbildning ochfortbildning är av central betydelse när det gäller att utveckla kvaliteten.Socialministern framhåller särskilt fortbildningens betydelse. Han anser attdet är angeläget att finna former för fortbildning som inte är alltförkostnadskrävande och pekar på möjligheten att förlägga fortbildningen ianslutning till semestrar eller till sommaruppehåll. föreslås utarbeta vägledande material ianslutning till det pedagogiska programmet som kan ställas till kommunernasförfogande. bereds vidare tillfälle att ta del av vad som ipropositionen anförs om kommunernas riktlinjer för barnomsorgens förskoleverksamhet. Enligt socialministern bör ett pedagogiskt program förförskolan, såsom SoU 1985/86:5 ovan nämnts, ange ramarna för innehållet ibarnomsorgen. Programmet måste anpassas till lokala förutsättningar och behov ikommunerna. Kommunerna bör därför utarbeta kommunala riktlinjer förbarnomsorgens pedagogiska innehåll. Det uppges i propositionen att ett sådantarbete redan pågår i många kommuner. Socialministern understryker attriktlinjerna bör utformas så att barnomsorgsverksamheten särskilt kompletterarbarnens egen sociala och kulturella miljö. I riktlinjerna bör också anges vilkaresurser som erfordras för att nå uppställda mål samt förutsättningarna förpersonalens pedagogiska planering av verksamheten. I ett avsnitt i propositionen behandlas organisationen avbarnomsorgen (s. 16-17). Organisationen av den kommunala barnomsorgen börenligt socialministerns mening beslutas av kommunen. Skäl härtill uppges varaatt det finns en relativt god erfarenhetsgrund att bygga på i kommunernanär det gäller barnomsorgens organisation. Socialministern anser att denlokalkännedom som finns i den enskilda kommunen är nödvändig för att enflexibel resursfördelning skall kunna tillämpas så att resurser kan styras ditde bäst behövs. Att kommunen har ansvaret för barnomsorgens organisationinnebär enligt propositionen att kommunen beslutar om fördelningen mellan barnomsorgensolika verksamhetsformer och i övriga frågor av organisatorisk art, t. ex.beträffande barngruppernas storlek, personaldimensionering, extra resurser förbarn 1 behov av särskilt stöd, lokalutformning och öppethållande.Socialstyrelsen anses dock även fortsättningsvis böra noggrant följautvecklingen i kommunerna i dessa frågor. Ett flertal motioner tar upp frågor om innehållet ibarnomsorgen. I motionerna 1984/85:3233 av m.fl. (m)yrkande 1, 1984/ 85:3236 av m. fl. (c) yrkande 1 och 1985/86:8 avAlf () yrkande 1 har som tidigare nämnts yrkats avslag påpropositionens förslag i dess helhet. I motion 1984/85:3234 av m. fl. (fp)yrkas att regeringen ges till känna vad som i motionen anförs om innehålletiförskolan (yrkande 5). Motionärerna anser att det saknas en väsentlig del ipropositionens beskrivning av den pedagogiska verksamheten. Mot bakgrund av vadde i annat sammanhang i motionen anfört om vikten av att alternativa barnomsorgsformerstimuleras anser motionärerna att propositionen ger intrycket att det intefinns tillräckligt utrymme för verksamhet med alternativa pedagogiska metoder.De anser vidare att det finns ett behov av centrala pedagogiska riktlinjer, menatt dessa bör vara relativt allmänt utformade och lämna stort utrymme förföräldrar och personal på den enskilda förskolan att utforma verksamheten. Inomden kommunala barnomsorgen bör det finnas ett stort utrymme för ideellt arbete,heter det vidare. Slutligen påpekas att förskolan fyller en viktig roll för attfrämja jämställdheten och att detta bör vara ett mål för förskolans verksamhet. I samma motion (fp) yrkas att regeringen ges till kännavad som i motionen anförs om kommunala riktlinjer för barnomsorgens pedagogiskainnehåll (yrkande 6). Motionärerna ställer sig tveksamma till förslaget attkommunen skall utarbeta riktlinjerför barnomsorgens pedagogiska innehåll. De menar 1985/86:5 att detfinns en risk för att kommunala riktlinjer kan verka hämmande på denpedagogiska utvecklingen och medverka till att alla förskolor stöps i sammaform. Utskottetfastslog (SoU 1981/82:1 s. 16-17) att det var nödvändigt attpersonalen i förskolor och i barnomsorgen i övrigt fick en mer preciseradmålsättning för sitt arbete och klarare riktlinjer för vilket innehållverksamheten skulle ha. Utskottet ansåg att - inom ramen fördess skyldighet att enligt socialtjänstlagen ge ut allmänna råd - bordefortsätta och intensifiera sitt arbete på att konkretisera förskolans målsättningoch innehåll för kommunerna. Det borde samfidigt ankomma på socialnämnden ivarje kommun att - på grundval av de allmänna mål som . fastställs förbarnomsorgen i socialtjänstlagstiftningen och med hjälp av den vägledning somsocialstyrelsen lämnade - fastställa riktlinjer för det pedagogiska arbetetinom förskolan i kommunen. Utskottet ansåg att borde begära att få enredovisning från regeringen i fråga om det fortsatta arbetet med att gekommunerna och personalen stöd och vägledning i det pedagogiska arbetet.Utskottet betonade att de fria arbetsformer som också i fortsättningen bordeprägla förskolan innebar att verksamheten inte skulle vara bunden i detalj avcentrala bestämmelser och att det inte borde komma i fråga att utarbeta enläroplan motsvarande den som fanns för den obligatoriska skolan. Somen följd av begäran redovisade efteruppdrag från regeringen en utvecklingsplan för barnomsorgen. I planenvidareutvecklade bl. a. frågan om hur kommunerna och personalenpå bästa sätt skulle kunna erbjudas stöd och vägledning för det pedagogiskaarbetet i förskolan. konstaterade att det krävdes insatser avstaten, kommunerna och personalen i förskolan. Styrelsen ansåg att detta bordeske genom utformandet av ett centralt pedagogiskt program, utarbetande avkommunala riktlinjer och genom pedagogisk planering i förskolan. Socialstyrelsenhar påbörjat ett arbete som syftar till ett pedagogiskt program för förskolanoch som omfattar verksamheter för barn från 1 till . År 1983publicerades ett programförslag som remitterades till bl. a. ett stort antalkommuner. Utskottetvidhåller sin tidigare inställning och ställer sig alltså bakom vad som ipropositionen anförs om behovet av ett pedagogiskt program för förskolan. Såsomföreslås i propositionen bör det pedagogiska programmet ange ramarna för denbedrivna verksamheten. Utskottet tillstyrker alltså propositionens förslag ochavstyrker därmed motionerna 1984/85:3233 (m) yrkande 1,1984/85:3236 (c) yrkande1 och 1985/86:8 (c) yrkande 1, samtliga i motsvarande del. Vaddärefter beträffar de synpunkter som framförs i motion 1984/85:3234 (fp) yrkande 5 vill utskottet erinra om att det i propositionen föreslås att statsbidragen till alternativa barnomsorgsformer (frånsett dem som drivs i vinstsyfte) skall jämställas med bidragen till kommunernas barnomsorg. Socialministern anför som sin mening att det är positivt att föräldrar slutersig samman och i kooperativa former svarar för omsorgen av sina barn. finner detockså vara av värde att ideella organisationer av olika slag startar SoU1985/86:5 och driver barnomsorgsverksamhet. Dessa alternativ till kommunalbarnomsorg kan ge viktiga impulser till den kommunala verksamheten, heter deti propositionen (s. 17). Utskottet delar denna uppfattning. Utskottet villockså hånvisa till vad som ovan anförts om föräldrars rätt att delta iplaneringen av verksamheten och om personalens pedagogiska planering. Mot dennu angivna bakgrunden anser utskottet inte att motionen påkallar något uttalandeav i denna del (yrkande 5). Beträffande kommunala rikthnjer för barnomsorgensförskoleverksamhet framläggs inte något formellt förslag för riksdagen.Socialministern redovisar dock som sin mening att kommunerna bör utarbetakommunala riktlinjer för barnomsorgens pedagogiska innehåll, varigenom detpedagogiska programmet kan anpassas till lokala förutsättningar och behov.Socialministern understryker att han anser att riktlinjerna bör utformas så attbarnomsorgsverksamheten sårskilt kompletterar barnens egen sociala ochkulturella milj ö (prop. s. 16). Syftet med kommunala riktlinjer är att konkretisera ochförverkliga det pedagogiska programmet på det lokala planet. Utskottet kan intedela farhågorna i fp-motionen att kommunala riktlinjer av här aktuellt slagskulle medverka till att alla förskolor stöps i samma form. Med hänvisninghärtill avstyrks motionen även såvitt nu är i fråga (yrkande 6). I motion 1984/85:3233 av UlfAdelsohn m.fl. (m) hemställs att regeringen ges till känna vad i motionenanförts om det pedagogiska programmets innehåll med avseende på bl. a.allsidighet och objektivitet (yrkande 6). Det bör enligt motionärerna slås fastatt samma krav på allsidighet och objektivitet som gäller för ocksåskall gälla i förskolan. Man måste också ta hänsyn till att.föräldrarna harolika uppfattningar om hur känsliga frågor skall presenteras för barnen.Motionärerna uppger att det i förskolan har använts utbildningsmaterial somsanktionerats av men som enligt deras uppfattning inteuppfyllt kraven på allsidighet och objektivitet, t. ex. Världen i förskolan ochBarnens kärleksliv. Enligt propositionen (s. 8) är det övergripande målet förbarnomsorgen att förmedla och ge konkret innebörd åt demokratiska värderingar.Verksamheten skall fostra barnen till solidaritet med andra barn samt läggagrunden för deras uppfattning om allas lika värde, självbestämmanderätt ochintegritet. Detta sägs överensstämma med den människosyn och samhällssyn sompräglar socialtjänstlagens 1 §. Nyckelorden är demokrati, solidaritet,jämhk-het, trygghet och ansvar. Dessa ideologiska mål skall vägleda och präglabarnomsorgen. Tillsammans med hemmet skall barnomsorgen skapa godaförutsättningar för varje barns utveckling. Enligt Läroplan för , Lgr 80, skall skolanutveckla sådana egenskaper hos eleverna som kan bära upp och förstärkademokratins principer om tolerans, samverkan och likaberättigande mellanmänniskorna. Att väcka respekt för sanning och rätt, för människans egenvärde,för människolivets okränkbarhet och därmed för rätten till personlig integritetuppges vara en huvuduppgift för skolan (Skolans mål s. 17). framhållsatt respekten för människans egenvärde och aktning för andra 24 ocksåskall vara den etiska grunden för skolans arbete med frågor i vilka människor ivårt land har skiljaktiga värderingar: Iskolarbetet ställs man daghgen inför frågor där det föreligger olika SoU1985/86:5 uppfattningar.Det kan gälla livsåskådning, politik, sociala värderingar eller moral, detkan gälla människosyn och historieuppfattning, det kan gälla Skolan tar emot barn ur alla grupper och åsiktsläger i samhället.Alla föräldrar skall med samma förtroende kunna skicka sina barn tillskolan, förvissade om att dessa inte blir påverkade från skolans sida till förmån förden ena eller den andra av inbördes kämpande åskådningar och uppfattningar.I frågor, där det föreUgger olika uppfattningar, skall skolans