bet · G901TU14 · 1985-12-31 00:00:00 — om anslag till Sjöfart m. m. 1985/86:100 bil. l betänkandet behandlas förslag i propositionen dels omförändringar av sjöfartens betalningsansvar, som bl. a. innebär atthandelssjöfarten får ett betalningsansvar för den statliga isbrytningenskapacitetskostnader, dels till medelsanvisningar m. m. för sjöfartsverketsverksamhet och vissa andra sjöfartsändamål. Yrkanden i en m-motion och i en c-motion som gär emotregeringens förslag i förstnämnda del avstyrks, medan regeringens förslagtillstyrks. Vidare tillstyrks regeringens förslag om anslag tillErsättning till viss kanaltrafik m. m. och till Stöd till svenska rederier.M-yrkanden om avslag pä dessa förslag avstyrks. Även i övrigt tillstyrksregeringens förslag. I betänkandet behandlas också motionsyrkanden om enöversyn av de statliga sjöfartsavgifterna, av lotsningsbestämmelser och avregler om behörighet att föra fiskefartyg, om färjetrafiken till , omDalslands kanal och en s. k. kanal samt om förbättrade lånevillkor för denmindre skeppsfarten. Vidare behandlas den problematik som förknippas medbekvämlighetsflagg samt krav på sjöfartspolitiska ätgärder i syfte att stärkaden ocean-gående sjöfarten samt kust- och inrikessjöfarten. Samtliga dessa motionsyrkanden avstyrks liksom ett yrkandeom att affärsdrivande verksamhet skall överföras tillaktiebolagsform. Tillbetänkandet är fogat tolv reservationer. 1 1985/86. Sjöfart m. m. 1 proposition 1985/86:100 bilaga 8() återfinns under avsnitt E. Sjöfart (s. 93 108)regeringens förslag om förändringar av sjöfartens betalningsansvar m. m. ochförslag till medelsanvisning för /87. fl//tillFarledsverksamhet, exkl. isbrytning för /87 anvisas eUförslagsanslag på . (punkt E I., s. 97-100), att till Isbrytning för budgetåret1986/87 anvisas ett förslagsanslag på . (punkt E 2., s. 100-101), att tillFartygsverksamhet för /87 anvisas ett förslagsanslag på . (punkt E 3., s. 102-103), att den ipropositionen förordade inriktningen och omfattningen av investeringarför /87 godkänns (punkt E 4., s. 103-106), fl//regeringenmedges lämna ett beställningsbemyndigande för en ny isbrytare(punkt E 4., s. 103106), attregeringen medges lämna ett beställningsbemyndigande pä högst . för leveranser av sjöfartsmateriel under /89 (punktE 4., s. 103-106), attpropositionens förslag till finansiering av investeringar /87 godkänns (punkt E 4., S. 103-106), att t\ll Sjöfartsmaterielm. m. för /87 anvisas ett reservationsanslag pä I . (punkt E 4., s. 103-106), a//tillÖvrig verksamhet för /87 anvisas ett förslagsanslag pä . (punkt E 5., s. 107-108). Vidare har regeringen föreslagit att e/.r godkänner de i propositionen förordade förändringarnaav sjöfartens betalningsansvar (s. 93 97), dels godkänner att fär göra avskrivningarpä historiska anskaffningsvärden (s. 93 97). 1985/86:T227 av () vari yrkas l.att beslutar att hos regeringen hemställa ominitiativ till överläggningar med landsting, berörda kommuner ochFinlandsrederierna i syfte att fä till ständ en överföring av en del avfärjetrafiken fill frän till , 2. att beslutar att hemställa att regeringenmedverkar i erfor- /86:14 derliga utredningar för att förbättrakommunikationerna mellan och Kapéllskär. 1985/86;T260 av m. fl. (vpk) vari yrkas,såvitt nu är i fräga (yrkande 4), att hos regeringen begär förslagtill en plan för bevarande och utbyggnad av trafik och kustsjöfart. 1985/86;T325 av i och JanHyttring (båda c) vari yrkas att hos regeringen begär prövning avmöjligheterna till statliga insatser i fortsatt upprustning av . 1985/86:T332 av m. fl. (c) vari yrkas,såvitt nu är i fräga (yrkande 1), att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförs om sjöfartens betalningsansvarför isbrytningens kapacitetskostnader. 1985/86:T366 av m. fl. (vpk) vari yrkas,såvitt nu är i fräga (yrkandena 16, 8 9), l.att hos regeringen hemställer om ettsjöfartspolitiskt program i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att hos regeringenhemställer om ätgärder för upprättande av en statlig rederiverksamhet ienlighet med vad som anförs i motionen, 3. att hos regeringenhemställer om förslag syftande till att utveckla kust- och inrikessjöfarten medstatlig rederiverksamhet, 4. att uttalar attsjöfartsforskningen bör bedrivas i enlighet med vad som anförs i motionen, 5. att uttalar att detstatliga rederiet inte bör äga fartyg under s. k. bekvämlighetsflagg, 6. att hemställer om förslaginnebärande att utflaggningen av svenska fartyg till bekvämlighetsflagg ifortsättningen inte bör ske, 8. att hos regeringen hemställer om förslagsom innebär att fartyg som för flagg som av ITF listats som bekvämlighetsflagg ej skall tillåtas anlöpa svensk hamn, såvida inte fartyget har slutit avtal med ITF eller av ITF godkänt nationellt förbund och i övrigt uppfyller de krav som ställs pä utrustning, bemanning etc. för att fä föra skandinavisk eller annan etablerad flagg, 9. att uttalar att statliga och kommunalamyndigheter för sina transporter inte bör anlita bekvämlighetsflaggade fartyg. 1985/86:T367 av och (båda fp)vari yrkas att hos regeringen begär initiativ till överläggningar medberörda parter i och för att komma till rätta med de miljöskadori som orsakas av färjetrafiken mellan och . 1985/86;T368 av och (båda fp)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförs angående kustsjöfarten. 1 * 1985/86. 1985/86:T369av () vari yrkas att beslutar /86:14avslå regeringens förslag att överlåta betalningsansvaret för isbrytningen påsjöfarten. 1985/86:T370 av m. fl. (vpk) vari yrkas 1. aft riksdagenhos regeringen hemställer om ätgärder för projektering av kanal, 2. att riksdagenhos regeringen hemställer om initiativ till kontakter med Mellansvenska fondenoch andra kapitalplacerare för att säkra investeringar för projektet. 1985/86;T371 av m. fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs omfördelningen av de utökade sjöfartsavgifter som föresläs i åretsbudgetproposition. .1985/86:T372 av () vari yrkas 1. att riksdagenbegär att regeringen tillsammans med svenska linjesjö-fartsrederier låterutveckla en företagsform för transnationell rederiverksamhet, 2. att riksdagenhos regeringen begär att den inleder internationellt samarbete med ochDanmark i syfte att utveckla en i de tre skandinaviska länderna accepteradföretagsform för rederisamverkan. 1985/86:T373 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär en översyn av principerna för de statliga sjöfarts- ochlotsavgifterna, dess omfattning och utformning. I985/86:T401 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär en översyn av avgifter och taxor som påverkar sjöfarten isyfte att åstadkomma konkurrensneutralitet mellan olika transportslag. 1985/86:T415 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär en översyn av bestämmelser och ev. andra reglerför fiskebåtar och behörighet att föra fiskefartyg. 1985/86:T424 av m. fl. (m) vari yrkas,såvitt nu är i fräga (yrkande 13), att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförs om snabbutredning av en överföring avsjöfartsverkets affärsdrivande verksamhet till aktiebolagsform. 1985/86;T428 av och (båda m)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförs om dispens frän lotstvånget. 1985/86;T436 av och (båda fp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförs om kustsjöfartens villkor. 1985/86: A500 av () vari yrkas, såvittnu är i fräga (yrkande 5), att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförs i motionen om översyn av lotsregler i och iMälaren. verksamhet skall bedrivas med huvudsakliginriktning pä handelssjöfarten. Verksamheten är indelad i programmenFarledsverksamhet, som omfattar anslagen E I. och E 2., FartygsVerksamhet, anslaget E 3., ochÖvrig verksamhet, anslaget E 5. 1 propositionen föresläs förändringar avsjöfartens betalningsansvar som innebär att Farledsverksamhet i sin helhet ochFartygsverksamhet huvudsakligen kommer att finansieras genom avgifter på ochandra inkomster frän handelssjöfarten. Programmet Övrig verksamhet finansierasmed skattemedel. Finansieringen av investeringar redovisasunder anslaget E 4. Sjöfartsmateriel m. m. Propositionens förslag till förändringar av sjöfartensbetalningsansvar omfattar betalningsansvaret för den statliga isbrytningen samtersättningen till Trollhätte kanalverk och . Isammanhanget föresläs vidare ändrade principer för sjöfartsverketsavskrivningar. Föredragande departementschefen framhåller att denstatliga isbrytningen utgör en viktig del av verksamhet sommot bakgrund av dess regionalpolitiska betydelse för undantagits frånsjöfartens betalningsansvar. Han konstaterar emellertid att tillgängen påisbrytarka-pacifet under svära vintrar är av stor betydelse för sjöfarten päSverige som helhet. Några principiella invändningar synes därför enligtföredraganden inte kunna riktas mot att kostnaderna för den kapacitet somstaten tillhandahäller eller häller i beredskap för sjöfarten förs in undersjöfartens betalningsansvar. Bränslekostnaderna bör däremot liksom betalas av staten. Dessa kan under en normalvinter uppskattas till ca 47milj. Vidare förordar föredraganden att den regionalpolitisktmotiverade ersättningen till Trollhätte kanalverk och Vänernsseglationsstyrelse förs över frän sjöfartens betalningsansvar till statens. För att anpassa ekonomiska förutsättningartill dem som gäller för affärsverken inom transportområdet bör enligtföredraganden verket fä övergå till att göra avskrivningar päanskaffningsvärden. För verkets båda farledsanslag, E 1. och E 2., innebärförändringen en kostnadsavlastning på ca 57 milj. kr. De samlade ekonomiska konsekvenserna av att isbrytningenskapacitetskostnader förs över till sjöfartens betalningsansvar blir, räknat päbefintlig kapacitet, enligt propositionen, en merkostnad för sjöfarten pä ca 30milj. Det förordade betalningsansvaret för isbrytningen ger, framhållerföredraganden, bättre möjligheter att inom ramen för sittekonomiska ansvar anpassa kapaciteten till sjöfartens och näringslivets efterfrågansamt även förutsättningar för att förnya isbryfarflottan. 1 motion T369 (m) yrkas avslag pä regeringens förslag iden del det avser förändringar av sjöfartens betalningsansvar för den statligaisbrytningen. Motionären framhåller att ett genomförande av regeringens förslagskulle minska fördelarna med fartygstransporter frän norrlandshamnarna. Därigenomskulle klyftan ökas mellan Norrlandslänen och de län som har ett mildare klimatoch en större närhet till marknaden. 1 motion T371 (s) betonas vikten av att en ökning avsjöfartens kostnader för isbrytning släs ut pä sjöfarten inom hela riket. regeringenföreslär får inte betonar motionärerna leda till en merkost- TU1985/86:14 nad för sjöfarten i norrlandshamnarna i förhällande till andrahamnar. Pä de grunder som föredraganden anger och med hänsyn tillerforderligheten av att i nuvarande ekonomiska läge begränsa statsutgifternahar utskottet ingen erinran mot att sjöfarten får ett betalningsansvar för denstatliga isbrytningen. Utskottet avstyrker därför motion T369 (m) ochtillstyrker regeringens förslag i den del det avser ett betalningsansvar försjöfarten för den statliga isbrytningen. Utskottet förutsätter attkostnadsökningen fördelas på sådant sätt som -begärs i motion T371 (s).Yrkandet om ett tillkännagivande härom synes följaktligen kunna lämnasutan åtgärd. 1 motion T332 (c) aktualiseras omfattningen av sjöfartensbetalningsansvar för den statliga isbrytningen. Motionärerna säger sig medhänvisning till det förhällandet att viss isbrytarassistans ibland behövs söderom norrlandshamnarna kunna godta att sjöfarten övertar ett betalningsansvarpå 5 milj. kr. Resterande 25 milj. kr. bör, framhålls det i motionen, anslås avregionalpolitiska medel. Utskottet vill med anledning av det sagda erinra om aft dekostnader som följer av att isbrytningen förs in under sjöfartensbetalningsansvar reduceras av att staten förutsätts svara dels förisbrytningens bränslekostnader, dels för ersättningen för avgiftsutjämningenför Vänertrafiken, vilket innebär en kostnadsavlastning för /87på ca 92 milj. kr. Genom att dessutom enligt propositionen fårmöjlighet att göra avskrivningar på anskaffningsvärden reduceras belastningenpä sjöfartsavgifterna med ytterligare ca 57 milj. kr. för nästa budgetär. Med hänvisning till det anförda finner utskottet attpropositionens förslag innebär en rimlig fördelning av kostnaderna förisbrytningen mellan staten och handelssjöfarten. Utskottet tillstyrker sålundaregeringens förslag, såvitt nu är i fräga, och avstyrker motion T332 (c) yrkande1. Vad föredraganden i övrigt förordat i fräga omförändringar av sjöfartens betalningsansvar har inte givit utskottet anledningtill erinran. Regeringens förslag i dessa delar tillstyrks följaktligen.Detsamma gäller förslaget att fär göra avskrivningar påhistoriska anskaffningsvärden. I propositionen föresläs vidare att anslagen för nästabudgetår exkl. investeringartas upp med sammanlagt 613,3 milj. kr. Härav avser372,9 milj. kr. Farledsverksamhet exkl. isbrytning, 113,0 milj. kr. Isbrytning,33,1 milj. kr. Fartygsverksamhet och 94,3 milj. kr. Vid sina anslagsberäkningar för anslagen E 1. och E 2. harföredraganden tagit hänsyn dels till den kostnadsavlastning som följer av att förutsätts fä göra avskrivningar pä anskaffningsvärden, dels till att staten svarar för isbrytningens bränslekostnader. För anslaget E 5. Övrig verksam het har föredraganden tagit upp . som avser ersättning för sjö fartsverkefs deltagande i den internationella sjöfartsorganisationens, I MO, arbete. Ersättningen har tidigare utbetalats frän anslaget K 8. Viss interna tionell verksamhet. Under samma anslag har föredraganden dessutom fört t upp 2,3milj. under en ny anslagspost, Sjösäkerhetsrädet. Medel för rå- TU1985/86:14 det har tidigare anvisats under huvudtitel. Utskottet har ingen erinran mot de förordademedelsanvisningarna, varför regeringens förslag i de delar som är i frägatillstyrks. räknar i sin anslagsframställning med enmedebförbrukning för investeringarpå 169,6milj. för nästa budgetår.Föredraganden räknar med en medelsförbrukning pä 160 milj. kr. Huvuddelen avbeloppet, ca 112 milj. kr., gäller investeringar för isbrytning. Föredragandenkonstaterar att de tvä äldre isbrytarna och med sina 32 resp. 28 ärvisserligen är funktionsdugliga men omoderna när det gäller kapacitetoch arbetsmiljö. Föredraganden anser att isbrytarkapaciteten bör bibehållasoch framhåller att en anskaffning av en ny isbrytare, som ersättare för de tvåäldsta, ställer sig ekonomiskt mer fördelaktig än en ombyggnad av ochOden. Kostnaden för en ny isbrytare beräknas till ca 340 milj. kr. I medelsförbrukningenför nästa budgetär ingår 106 milj. kr. för en första delbetalning. Inom denangivna medelsförbrukningen på 160 milj. kr. i övrigt gäller merparten avbeloppet investeringar inom fyr- och lotsväsendena. I propositionen föresläs vidare att sjöfartsverketsinvesteringar för nästa budgetär finansieras via marknadsmässig upplåning iriksgäldskontoret inom en ram av 160 milj. kr. Med beaktande av den föreslagnafinansieringen föresläs ett anslag på . för nästa budgetår. I propositionen föreslås också att lämnasett beställningsbemyndigande för en ny isbrytare och dessutom attsjöfartsverket pä samma sätt som tidigare är lämnas ettbeställningsbemyndigande pä högst 5 milj. kr. för leveranser avsjöfartsmateriel under /89. Utskottet tillstyrker den föreslagna inriktningen ochomfattningen av investeringarna samt förslagen till finansiering ochmedelsanvisning. Utskottet godtar vidare att verket lämnas de begärdabeställningsbemyndi-gandena. 1 motion T373 (s) begärs en översyn av de statligasjöfartsavgifterna. I motion T401 (m) begärs en översyn av avgifter och taxorsom påverkar sjöfarten i syfte att åstadkomma konkurrensneutralitet mellanolika transportslag. I båda motionerna hänvisas till att trafiken pä Göteborgshamn är 1983 betalade in 95 milj. kr. i sjöfartsavgifter och attsjöfartsverkets kostnader för trafiken samma är uppgick till endast ca 10 milj.kr. Motionärerna konstaterar att hamn konkurrerar med de storakontinenthamnarna, där trafiken inte belastas med avgifter som motsvarar desvenska sjöfartsavgifterna. Föredraganden, som i propositionen behandlar en skrivelsefrän borgs hamn i samma ärende som motionernas, framhåller att det ligger i sakens natur att ett system med avgiftsutjämning, motiverat från närings- och regionalpolitiska utgångspunkter, leder till överuttag på vissa häll och underuttag på andra. Avgiftsutjämningen som tillämpas inom sjöfarten är inte heller, fortsätter föredraganden, unik inom transportområdet. En över gäng fill ett system med kostnadsanpassade avgifter för varje farled, skulle 1 \**1985/86. enligtföredraganden gynna vissa kustavsnitt och hamnar. Men kostnads- TU1985/86:14 konsekvensernaskulle missgynna näringsliv och hamnar i andra Utskottet kan instämma i föredragandens sålunda uttaladeuppfattning. Det bör vidare framhållas att det inom avgiftssystemets ram ärmöjligt för att på kommersiella grunder medgeavgiftsnedsättningar. Utskottet, som erfarit att sä sker i viss omfattning,vill också peka pä den avgiftsbefrielse frän fyr- och farledsvaruavgift somgäller för den konkurrensutsatta direktgående transoceana linjetrafiken.Syftet härmed är att stimulera direkttrafik pä svenska hamnar. Vidare kanerinras om den översyn som gjorts inom kommunikationsdepartementetrörande kostnader och avgifter inom transportsektorn (prop. 1985/86:100 bil. 8,, rskr. Med hänvisning fill det anförda finner utskottet någonsådan översyn som begärs i motionerna T373 (s)ochT401 (m) ej erforderlig,varför yrkandena härom avstyrks. I motion T424 (m) begärs en snabbutredning om enöverföring av affärsdrivande verksamhet till aktiebolagsform. Utskottet vill med anledning av detta motionsyrkandeframhålla att de i propositionen föreslagna förändringarna av sjöfartensbetalningsansvar och av finansieringen av investeringar synesväl ägnade att också stärka verkets affärsmässiga inriktning. Föredragandenaviserar dessutom att han i samma syfte överväger möjligheten att föreslå enförändring av anslagssystemet eller en övergäng till affärsverksformen försjöfartsverket. Mot bakgrund av nu pågående överväganden, som föredragandenavser att redovisa i kommande budgetproposition, finner utskottet någonytterligare utredning av verksamhetsformer ej erforderlig.Motionsyrkandet härom avstyrks följaktligen. I motion T428 (m) begärs en översyn avlotsningsbestämmeberna i syfte att begränsa kravet på lotsning dä det gällersvenska fartyg med väl befaret befäl. Motionärerna anser att generell dispensbör lämnas alla svenska närsjöfartsfartyg, med möjlighet att dra in dispensen ienstaka fall dä anser detta vara motiverat. beslutade är 1981 (prop. 1980/81:119 bil. 2, TU31, rskr. 422) att inom ramen för ett handlingsprogram för miljösäkraresjötransporter införa ett s.k. behovsanpassat lotstvång. skulledärvid svara för utformningen. beslut innebär att frågan omlotstvång skall bedömas med utgångspunkt i farledsförhållandena, fartygetsutrustning och bemanning samt lastens miljöfarlighet. Ett principielltlotstvång föreligger i sädana farleder som bedömer varasvårnavigabla eller riskabla från miljösynpunkt. Undantag frän lotstvånget isädana farleder fär emellertid medges bl.a. med hänsyn till fartygets storlek,konstruktion, utrustning och beskaffenhet samt fill befälhavarens och övrigtfartygsbefäls kännedom om farleden och språkkunskaper i den nödvändiga kommunikationenmed lotsplats eller trafikinformationscentral. De riktlinjer som riksdagein lagt fast för detbehovsanpassade lotstvånget bör enligt utskottet ge tillräckligt utrymme försåväl en smidig tillämpning som förundantag frän lotstvånget när detta är motiverat frän miljö- och TU1985/86:14 sjösäkerhetssynpunkt. Utskottet, som förutsätter att tillämparlotsningsbestäm-melserna i enlighet med de av angivna intentionerna,anser sålunda inte att någon översyn med den inriktning som motionärernaaktualiserar är erforderlig. Med hänvisning till det anförda avstyrksmotionen. I motion A500 (fp) begärs en översyn av lotsningsreglernai och . Motionären hänvisar till uppgifter att lotsarna iSaltsjön och tillämpar olika regler för fartygens djupgående. Imotionen framhålls vidare att bestämmelser om dubbel bordläggning på fartyg börinföras för att öka säkerheten vid miljöfarliga transporter inomskärs. Enligt vad utskottet erfarit gäller samma regler förlotstvång i både och . Det tillåtna djupgåendet är däremotrelaterat till resp. farleds förutsättningar frän bl.a. miljö- ochsjösäkerhetssynpunkt. Utskottet vill beträffande kravet på dubbel bordläggningpå fartyg för vissa transporter peka på att nationella särkrav av det slaget,som saknar internationell förankring, kan innebära en risk för att sjöfartenskonkurrenskraft äventyras och även att den svenska försörjningsberedskapen ivissa fall hotas. Medhänvisning till det anförda avstyrks motionsyrkandet. I motion T227 (c) framhålls att färjetraftken till Finlandframför allt genom Furusundsleden förorsakar miljöproblem. Motionären yrkar attregeringen tar initiativ till överläggningar med landsting, berörda kommuneroch Finlandsrederierna i syfte att fä till stånd en överföring av en del avfärjetrafiken till frän till . Regeringen börvidare, menar motionären, medverka i erforderliga utredningar för att förbättrakommunikationerna mellan och . Det gäller bl.a. förbättradevägförbindelser och förbättrade kollektiva förbindelser. Även i motion T367 (fp) begärs överläggningar med berördaparter för att komma till rätta med färjetrafikens miljöproblem i Stockholmsskärgärd. Enligt motionärerna bör man överväga skärpta fartgränser och attflytta över en del av trafiken till samt viss trafik fränFurusundsleden till Sandhamnsleden. Vidare bör man enligt motionärerna skapa enfond för skärgärden med ett grundkapital som tillskjuts av rederierna och som iövrigt finansieras genom en mindre passageraravgift. Utskottet vill med anledning av dessa motioner till enbörjan framhålla att färjetrafiken mellan och har en väsentligbetydelse såväl för handel med som för export ochimport. Åtgärder av olika slag som riktar sig mot denna trafik av bl.a. miljöskälmåste vägas mot de ekonomiska konsekvenser som kan drabba transporternaoch trafiken i sig. Furusundsleden trafikeras av färjor till och Åbo.Färjorna mellan och trafikerar för rederiernas trafikuppläggning, trafikutbud och tonnageinsatsm.m. är rådande marknadsförusättningar och trafikekonomin. Det ankommer på i län ochsjöfartsverket att genom föreskrifter för trafiken i farlederna, bl.a. hastighetsbegränsningar, tillgodose miljö- resp. sjösäkerhetsaspekter. Sådana föreskrifter har också, 9 enligt vadutskottet erfarit, meddelats senast genom regeringsbeslut TU1985/86:14 1981. Utskoftet har vidare erfarit att iStockholms län tagit initiativ till att utforma ett gemensamtsvenskt-finländskt forsknings- och undersökningsprogram som underlag förförslag till miljöskyddsåtgärder i de berörda farvattnen. Utskottet förutsätter att berörda myndigheter i sinnormgivning gör nödvändiga avvägningar mellan trafik- och miljöintressen.Några initiativ från sida i syfte att söka styra färjefrafiken tillviss hamn eller farled bör enligt utskottets mening ej komma i fräga. ställningstagande följeratt ej heller bör ta sädanainitiativ till utredningarom förbättrade kommunikationer mellan ochKapellskär som föresläs i motion T227 (c). Utskottet anser vidare att någonsärskild avgift utöver redan förekommande sjöfartsavgifter ej bör påförasifrågavarande färjetrafik. Med hänvisning till det anförda avstyrks motionernaT227 (c) och T367 (fp). I motion T325 (c) begärs en prövning av möjligheterna tillstatliga insatser i fortsatt upprustning av . Kanalen är,framhåller motionärerna, i flera avseenden ett riksintresse. Som en följd av beslut (TU1977/78:18, rskr. 332) har en upprustning skett avDalslands kanal i form av statligt beredskapsarbete.