bet · G901SoU31 · 1985-12-31 00:00:00 — För barn i åldrarna kan det öppnafritidshemmet tillgodose en del av omsorgsbehovet, heter det i propositionen.Statsrådet vill emellertid peka på att det i många sammanhang, bl. a. medhänsyn till bostadsområdets utformning och andra liknande faktorer, kan finnasbehov av ett större ansvarstagande frän kommunens sida även för dessa äldrebarn. då skolan stänger kan behovet avbarnomsorg för skolbarnen vara större än under övriga delar av året, sägs detvidare i propositionen (s. 15). Det anses därför vara av stor betydelse attbarnomsorgen om möjligt organiseras så att omsorg kan erbjudas även de barnsom under skolterminerna inte efterfrågar detta. Enligt föredragandestatsrådets uppfattning bör sådan verksamhet som bedrivs i form av koloni ellersommargårdar, veckokoloni och dagkoloni ses som en del av barnomsorgen undersommaren. 1 syfte att stimulera en sådan utveckling föreslås vissa förändringari statsbidragssystemet (se vidare nedan s. 16). Barn i fritidshemsverksamhet i form av daghem (utvidgadesyskongrupper), fritidshem, familjedaghem eller organiserad sommarverksamhetskall enligt propositionen vara inskrivna i verksamheten. Barn i öppna fritidshemär normalt inte inskrivna. I motion 1985/86:500 ffp) hemställs att som sinmening ger rege ringen till känna vad som i motionen har anförts om skolbarnsomsorgens 9 1985/86. organisation(yrkande 2 delvis). Motionärerna delar inte uppfattningen i SoU 1985/86:31proposifionen att barn som har plats i familjedaghem som komplement behöveröppna fritidshem. En sådan norm tar inte hänsyn till att många barn i dessaåldrar också deltar i olika former av föreningsverksamhet. I motion 1985/86:502 av m.fl. (c) hemställsatt beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad somanförts om inriktningen av skolbarnsomsorgen (yrkande 1 delvis). Enligtmotionärerna är familjefritidshem ett utmärkt alternativ för många. Fritidshemi institutionaliserad form hamnar lätt i ensidig inriktning på schemalagdverksamhet. Från motionärernas utgångspunkter är det inte alltid nödvändigtatt komplettera familjefritidshemmen med någon mer pedagogiskt inriktadverksamhetsform. På många häll, särskilt på landsbygden, är en sådan utformninginte heller möjlig. I motion 1985/86:503 (m) hemställs att regeringen bör gestill känna vad som i inotionen anförts om familjedaghemmen, bl. a. att de utgörett värdefullt alternativ för alla barn och även i positiv meningbör tillmätas en mycket stor betydelse för skolbarnsomsorgen (yrkande 3). Propositionenöverbetonar den institutionella delen av skolbarnsomsorgen, menar motionärerna.Många föräldrar önskar plats i familjedaghem för sina barn, därför att barnendär kan få en lugn och hemlik miljö. Familjedaghem ger dessutom en merflexibel och mindre kostnadskrävande barnomsorg än institutioner. Av de skolbarn som har plats inom barnomsorgen harca plats i familjedaghem. Av mellanstadiebarnen var dock 1984/85 endast 7000 barn inskrivna i familjedaghem, vilket motsvarar av det totalaantalet mellanstadiebarn (335 000). Utskottetgör följande bedömning. Det yttersta ansvaret för fritidshemsverksamhetensorganisation vilar pä kommunen. Det innebär att kommunen beslutar omfördelningen mellan olika verksamhetsformer och också har att beräkna behovetav platser i de olika formerna. Utskottet delar emellertid uppfattningen ipropositionen att förutsättningarna för arbetet i familjedaghemmen är sådanaatt det behövs viss kompletterande verksamhet för skolbarnen. Det gällersärskilt i fråga om de något större barnen i åldrarna . Dekompletterande verksamheterna skall bl. a. ge barnen möjlighet till flerakamrat- och vuxenkontakter. Aktiviteterna kan därigenom bättre anpassas tillbarnens skiftande behov och intressen. Det sagda innebär att utskottetavstyrker motionerna 500 (fp) (yrkande 2 delvis), 502 (c) (yrkande 1 delvis)samt 503 (m) (yrkande 3). Till frågan om riktlinjer för statsbidrag till de olikaverksamhetsformerna återkommer utskottet i det följande. I motion 1985/86:500(fp)hemställs att regeringen ges tillkänna vad som i motionen anförts om skolbarnsomsorgens organisation (yrkande 2 delvis). Motionärerna anser bl. a. att skolbarnsomsorg är en verksamhet som läm par sig utomordentligt väl för privata, kooperativa och ideella alternativ. 1 niotion 1985/86:502 (cl anförs att föräldrarna måste fåstörre valfrihet SoU 1985/86:31 när det gäller barnomsorgen. En positivinställning till fritidshem med annan huvudman än kommunen skulle ha engynnsam inverkan på kvaliteten i skolbarnsomsorgen och också vad gällerutbyggnaden. Vad som i motionen anförts om inriktningen av skolbarnsomsorgenbör ges regeringen till känna (yrkande I delvis). 1 niotion 1985/86:503 (m) hemställs att regeringen gestill känna vad i motionen anförts om behovet av och fördelarna med attunderlätta fram-vä.xten av alternativ skolbarnsomsorg (yrkande I).Målsättningen att alla barn som har behov av omsorg och tillsyn efterskoldagens slut också skall få det kan endast uppnås om enskild, alternativskolbarnsomsorg kan utvecklas. Enligt motionärerna fungerar i praktiken mängaföreningar särskilt idrottsföreningar delvis som eftermiddagshem för mångabarn. Många skolbarn kan fä och fär genom ideella föreningar och kyrklig verksamhetvärdefull sysselsättning och omsorg . Ur dessa verksamheterskulle kunna växa fram en skolbarnsomsorg, särskilt i form av eftermiddagsöppnafritidshem. Detta förutsätter dock ett i förhållande till omsorgsform ochhuvudman neutralt och likvärdigt system för stats- och kommunala bidrag. Utskottet har tidigare uttryckt uppfattningen attalternativ till barnomsorg kan ge viktiga impulser till den kommunalaverksamheten (se SoU 1985/86:5 s. 24). Detta gäller givetvis även fritidshem ialternativ regi. Den ändring av statsbidragsreglerna som riksdagenbeslutade om innebär att samma bidrag kommer att utgå tillfritidshem drivna av föräldrakooperativ, ideella organisationer m. fl. som tillmotsvarande verksamhet. Förutsättningen är att fritidshemmet finnsupptaget i kommunens barnomsorgsplan, att barnen är inskrivna där och attverksamheten drivs utan vinstsyfte. Även i den nu aktuella propositionenförutsätts att fritidshem kan bedrivas av föräldrakooperativ eller föreningar(prop. s. 13). Med hänsyn till det anförda anser utskottet det inteerforderligt med någon åtgärd med anledning av motionerna1985/86:500 (fp) (yrkande 2 delvis), 502 (c) (yrkande I delvis) och 503 (m)(yrkande I),som alltså avstyrks. Utskottet anser att vad som anförs i propositionenbeträffande organisationen av fritidshemsverksamheten inte bör föranleda någotriksdagens uttalande. Inte heller under detta avsnitt i propositionen framläggsnågot förslag för . Statsrådet uttalar dock som sinbedömning att kommunen bör besluta om riktlinjer för samverkan mellanfritidshemmet, annan fritidsverksamhet och skolan. Av dessa riktlinjer börframgå hur ett effektivt utnyttjande av de samlade resurserna kan uppnäs.Vidare bör det framgå vilka mål som gäller för samverkan och vilka medel somställs till förfogande för att nä de uppställda målen (prop. s. 15 16). En viktig förutsättning för att samverkan mellanfritidshemmet och skolan skall upplevas som meningsfull för båda parter är attden äger rum pä lika villkor, anför statsrådet inledningsvis.Statsrådet säger sig Rättelse: S. 22 rad 3 och 4 nedifrån Står: 2. delafritidshemskommitténs uppfattning att det finns skäl att överväga en SoU1985/86:31 störregrad av gemensamt bruk av lokaler och personal för att nå ett bättre utnyttjandeav befintliga resurser. Han anser vidare att de oregelbundna skoldagarnaför barnen på lågstadiet bidrar till att öka kostnaderna för lYitidshemsverksamheten.En samlad skoldag med fasta tider kan enligt statsrådetsuppfattning vara att föredra. Det är dock väsentligt att klargöra att skolanhar ett tillsynsansvar liknande fritidshemmets barnenvistas i skolan och att detta tillsynsansvar gäller oavsett om samlad skoldaginförs eller inte. Statsrådet anser vidare att det av pedagogiskaoch resursmässiga skäl kan finnas anledning att överväga sambruk av lokaleroch personal mellan fritidshemmet och andra angränsande verksamheter, som t.ex. förskolor, fritidsgårdar eller parklek. Statsrådet pekar på möjlighetenatt kommunernas lokaler redan från början planeras för flera olikaverksamheter för att nå ett så effektivt utnyttjande som möjligt. 1 motion 1985/86:500(fp)hemställs att regeringen ges tillkänna vad som i motionen anförts om samordning mellan skola och skolbarnsomsorg(yrkande 2 delvis). Motionärerna delar propositionens uppfattning om värdet avsamverkan mellan skolan och skolbarnsomsorgen. De instämmer också i statsrådetsåsikt att de oregelbundna skoldagarna för de yngsta skolbarnen leder till ökadekostnader för fritidshemsverksamheten. Enligt motionärernas uppfattning börskolan inför schemaläggningen av lågstadieklassernas arbete samråda både med deansvariga för skolbarnsomsorgen och med elevernas föräldrar. Anvisningar härombör utgä till . Utskottet delar motionärernas åsikt om vikten av en bättreschemaläggning på lågstadiet. Även utskottet anser därför att anvisningar börutfärdas om att skolan inför schemaläggningen av lågstadieklassernas arbete börsamråda med de för skolbarnsomsorgen ansvariga och med elevernas föräldrar.Vad utskottet här uttalat med anledning av motion 1985/86:500 (fp) (yrkande 2delvis) bör som sin mening ge regeringen till känna. 1 motion 1985/86:502 (c) påpekas att den enskilda kommunenhar full frihet att bedöma behovet av samlad skoldag. Motionärerna anser att enför barnen obligatorisk samlad skoldag skulle vara ett återfall till 1960-taletsbyråkratiska institutionalisering. För de bam som är i behov av tillsyn kan dendessutom ske i mer decentraliserade former än genom införande av samlad skoldagför alla barn i en kommun. Vad som i motionen anförts om inriktningen avskolbarnsomsorgen bör ges regeringen till känna (yrkande 1 delvis). 1 motion 1985/86:503(m)hemställs att regeringen ges tillkänna vad som i motionen anförts om skolbarnsomsorgens inriktning, bl. a. att kraven på samutnyttjande och samverkan med skola och institutionsbunden kommu nal skolbarnsomsorg inte får betonas så kraftigt att variation, fiexibilitet och alternativ åsidosätts (yrkande 2 delvis). Motionärerna anser att samver kan och samarbete mellan skolan och fritidshemmen är värdefullt och kan leda till ett effektivare resursutnyttjande. Skolans huvuduppgift att ge kun skap och färdigheter får dock inte åsidosättas. Införandet av samlad skol dag är givetvis ingen förutsättning för samordning av tider för skolans slut och öppnandetider för fritidshemsverksamheten. har uttalat sig för införandet av en samladskoldag (prop. SoU 1985/86:31 1975/76:39, UbU 30, rskr. Riksdagenhar också uttalat att eU genomförande av en samlad skoldag kan accepterasendast under förutsättning att det totalt sett inte innebär någon ökadresursanvändning (prop. 1980/ 81:150, FiU 40, rskr. Skolförordningen (1971:235, omtryckt 1983:721) innehållerföljande bestämmelser och anvisningar om den samlade skoldagen (5 kap. 3 och26 §§). En samlad skoldag innebär att eleverna genom särskildaåtgärder skall tas om hand under hela den tid som skolan omfattar. Friaaktiviteter skall anordnas för eleverna under de delar av skoldagen, som intetas upp av lektioner eller annan verksamhet som skall förekomma enligtskolförordningen eller av behövlig tid för vila och måltid. Tid för friaaktiviteter fär läggas ut även före dagens första och efter dagens sistalektion. Vid utformningen av den samlade skoldagen bör, särskiltför elever på lågstadiet, eftersträvas att vistelsetiden i skolan för en ochsamma elev inte växlar under veckans olika dagar. Skoldagen i skall utformas som en samladskoldag om kommunen beslutar det. Beslutet får begränsas till ett visststadium eller en viss årskurs i skolenheten. Skolstyrelsen bestämmer vilken tidsmässig omfattningskoldagen skall ha och när skoldagen tidigast får börja och senast sluta. 1 Läroplan för 1980 behandlas den samladeskoldagen under avsnittet Skolan ett centrum för samarbete (s. 2023). Ettbeslut om samlad skoldag innebär enligt läroplanen att: ------- kommunen skall svara för omsorg och aktiviteteräven under den återståendedel av skoldagen som inte upptas av lektioner. Skolan bör dessutom engagera föräldrar, föreningar ochrepresentanter för t. ex. sociala organ, kultur- och fritidsförvaltning. Det ärväsentligt att fritidshemmets lokaler och verksamhet naturligt kopplas tillskoldagen. Fritidsgårdar, bibliotek och föreningslivets lokaler bör om möjligtutnyttjas så att ett rikt utbud och en god samverkan kan uppnås. Införande av samlad skoldag är alltså en frivillig uppgiftför kommunerna. Kommunerna har också stor frihet att utforma den samladeskoldagen både vad gäller innehåll och omfattning. avgör motbakgrund av gällande rnålsättning om statsbidrag skall utgå eller inte. I propositionen framläggs inget formellt förslag rörandesamlad skoldag eller andra förslag rörande samarbetet mellan fritidshem ochskola. Utskottet anser mot bakgrund härav inte att motionerna 1985/86:502 (c)(yrkande 1 delvis) och 503 (m) (yrkande 2 delvis) bör föranleda någotuttalande av . I motion 1985/86:501 (vpk) föreslås att uttalaratt alla skolbarn upp t. o. m. ålder skall ha rätt till heldagsomsorgi frifidshem (yrkande 2). Först kan andra organiseradefritidsverksamheter och enintressebaserad öppen verksamhet ersätta den omsorgsbaserade fri- 13 tidsverksamheten,anser motionärerna. Fritidshemmen utnyttjas främst av barn i årskurserna13. SoU 1985/86:31 av de 72 600 fritidshemsplatser som finns beläggsav de yngre skolbarnen. av mellanstadiebarnen var 1984/85inskrivna i fritidshem. Enligt propositionen kan den låga andelenmellanstadiebarn delvis förklaras genom att brist på platser tvingatkommunerna att prioritera lågstadiebarnen, men också genom att efterfrågan påplats i fritidshem är lägre för barn i mellanstadieåldrarna. StatsrådetLindqvist uttrycker mot bakgrund härav som sin uppfattning att de heldagsöppnafritidshemmen i första hand kommer att behövas för barn i årskurserna 1 3 ochatt det öppna fritidshemmet kan tillgodose en del av omsorgsbehovet för barn iåldrarna 10 . påpekas att det i mänga sammanhang kan finnasbehov av ett större ansvarstagande från kommunens sida även för de äldre barnen(prop. s. 14). Det bör alltså inte finnas några hinder för att äldre barn i vissafall behåller sin plats i heldagsöppet fritidshem t. o. m. ålder. Ipropositionen framhålls att även fortsättningsvis bör noggrantfölja fritidshemmens utveckling, i synnerhet vad gäller utvecklingen av nyaverksamhetsformer för barn i årskurserna 4 6 (prop. s. 13). Enligt 17 § SoL skall kommunen genom en planmässigutbyggnad av förskole- och fritidshemsverksamheten sörja för att de barn som pågrund av föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller av andra skäl behöveromvårdnad får sådan omvårdnad när inte behovet tillgodoses på annat sätt.Utskottet, som vill erinra om att barns behov av tillsyn och omvårdnad varierarbåde med ålder och med individuella egenskaper, anser inte att haranledning att ställa sig bakom uttalanden som innebär att alla barn upp tilltolv är oberoende av behov skall ha rätt till heltidsomsorg i fritidshem.Utskottet avstyrker sålunda motion 501 (vpk) såvitt här är i fråga (yrkande 2). I samma motion (vpk) föreslås att målsättningen för samhälletsutbyggnad av barnomsorg i daghem och fritidshem bör vara 50 000 platser /87 med fördelningen hälften i daghemsplatser och hälften ifritidshemsplatser (yrkande 3) Enligt motionärerna är utbyggnadsbehovetegentligen 500 000 platser om alla barn upp t. o. m. ålder skall harätt till plats i fritidshem. En stor eftersläpning finns av utbyggnaden avfritidshemmen i relation till daghemsutbyggnaden. Ett rimligt första steg bördärför vara att kommunerna åtminstone bygger ut frifidshemmen i samma takt somdaghemmen. Med ledning av SCB:s senaste barnomsorgsundersökning ochutifrån bedömningar om utvecklingen av förvärvsfrekvensen bland kvinnor beräknarstatsrådet att ca 227 000 barn i åldern 7 kommer att ha förvärvsarbetandeförälder/föräldrar vid slutet av . Av dessa barn beräknas ca 145 000vara i behov av plats i fritidshem eller familjedaghem. Den av motionärerna föreslagna utbyggnadstakten framstårbl. a. mot denna bakgrund som orealistisk. Motionen (vpk) avstyrks i nu aktuelldel (yrkande 3). I samma vpk-motion föreslås vidare att uttalaratt utbyggnaden bör ha den inriktning mot kollektiv barnomsorg som anges i motionen (yrkande 4) Motionärerna anser att resurserna för en utbyggnad skall satsas på heltidsöppna fritidshem där barnen är fast inskrivna och där verksamhe- 14 ten sker ifasta barngrupper om högst 15 barn per grupp. De familjedaghem SoU1985/86:31 som finns för skolbarn bör ersättas av den kollektiva omsorgsformen. I propositionen framhålls som tidigare nämnts att detyttersta ansvaret för fritidshemsverksamhetens organisation vilar på kommunen.Kommunen skall således besluta om fördelningen mellan barnomsorgens olikaverksamhetsformer och även i övriga frågor av organisatorisk art. Utskottet anser att föräldrarnas önskemål bör varastyrande när det gäller utbyggnaden av skolbarnsomsorgen. Mänga föräldrarönskar plats i familjedaghem för sina barn. Andra föredrar privata, kooperativaoch ideella alternativ. är verksamhet endast tillfyllest, i åter andra fall efterfrågas heldagsomsorg. Om föräldrarna skall kunna välja den omsorgsform förbarnen som passar familjen bäst, måste således en mångfald alternativ kunnaerbjudas. Utskottet har under avsnittet om riktlinjer för statsbidrag (nedan s.18) anfört att statsbidragen bör vara neutrala i fråga om huvudmannaskapet ochatt kommunerna bör vara skyldiga att i sina barnomsorgsplaner infoga dealternativa barnomsorgsverksamheter som uppfyller kvalitetskraven. Utskottetkan alltså inte tillstyrka ett uttalande om att utbyggnaden bör ha en ensidiginriktning mot kollektiv barnomsorg och avstyrker alltså motion 1985/86:501(vpk) också i här aktuell del (yrkande 4). Ett nytt statsbidragssystem för barnomsorgen infördes frånden . Enligt detta system lämnas ett bidrag per inskrivet barn idaghem, fritidshem och familjedaghem kombinerat med ett bidrag per årsarbetarei daghem och fritidshem. Ett särskilt bidrag lämnas även för barn med behov avsärskilt stöd. Detta bidrag beräknas i förhållande till antalet inskrivna barni daghem och fritidshem. Vidare omfattas den öppna förskolan av rätten tillstatsbidrag. Bestämmelserna finns i förordningen (1983:943) om statsbidrag tillkommunal barnomsorg. Fr. o. m. har genomförts vissaförändringar i statsbidragssystemet (prop. 1984/85:209, SoU 1985/86:5, rskr.27, SFS 1985:971). Förändringarna gäller främst barn i förskolan och harinneburit att vissa statsbidragsbelopp har höjts. Vidare har underlaget förberäkning av bidrag för personalkostnaderna utvidgats till att omfatta ävenpersonalkostnader för deltidsgrupper och öppna förskolor. För barn i fritidshemlämnas ett årligt statsbidrag med . För barn i familjedaghemär bidraget . om barnets vistelsetid är mindre än . Ombarnets vistelsetid är minst är bidraget . Statsbidragetutgår per inskrivet barn, vilket innebär att det skall finnas en överenskommelsemellan föräldrarna och kommunen om att kommunen skall ansvara för tillsynen avbarnet under en bestämd del av dagen. Bidraget för årsarbetare i fritidshem är . Förbarn med behov av särskilt stöd i fritidshem utgår ett bidrag som beräknas pävart tionde inskrivet barn. Beloppet har i detta fall höjts frän . fr. o. m. . Förverksamhet i daghem och fritidshem med annan huvudman än kom- 15 munenlämnas bidrag för inskrivna barn och för personalkostnaderna en- ligt sammaregler som för verksamhet under förutsättning att daghemmet ellerfritidshemmet finns upptaget i kommunens barnomsorgsplan. Huvudmannen fördenna verksamhet måste därvid vara en organisation eller annan sammanslutningsom tar ansvar för egna och andras barn. Verksamheten förutsätts drivas utanvinstsyfte. Enligt propositionen bör den fortsatta utbyggnaden avverksamheten ske i enlighet med kommunernas barnomsorgsplaner (s. 4). För barni årskurserna I 3 förutsätts som ovan nämnts (s. 9) behovet kunna tillgodosesgenom plats i fritidshem, utvidgad syskongrupp i daghem eller i familjedaghem.För barn i årskurserna 46 förutsätts behovet i de flesta fall kunnatillgodoses genom en mer öppen, kompletterande, fritidshemsverksamhet. Mot den bakgrunden föreslås vissa delvis nya principer förstatsbidragsgivningen. Förslaget innebär bl. a. att det s. k. platsbidragetliksom bidraget för barn med behov av särskilt stöd differentieras med hänsyntill barnens ålder. Enligt förslaget skall sådana bidrag i fortsättningenendast lämnas till verksamheter för barn ur årskurserna 1 3. Till verksamhet för barn ur årskurserna 46 föreslås ettschablonbidrag utgå. Bidraget skall enligt propositionen kunna användas försådan kompletterande verksamhet där barnen normalt inte är inskrivna, t. ex.öppet fritidshem. För att schablonbidraget skall lämnas krävs emellertid attkommunen även har någon verksamhet med krav pä inskrivning för de äldrebarnen, t. ex. eftermiddagsfritidshem. Bidragets storlek bestäms också här medledning av antalet barn ur årskurserna I 3 som har plats i fritidshem ochdaghem. Beträffande det s. k. årsarbetarbidraget föreslås ingenannan ändring än att bidraget i fortsättningen också skall kunna lämnas försådan sommarverksamhet där kommunen tar ett tillsynsansvar för barnen, t. ex.sommar-gärdar och kolonier. Årsarbetarbidraget utgår alltså inte för anställdai öppen verksamhet eller i familjedaghem. Det nyabidragssystemet föreslås gälla fr. o. m. . De föreslagna bidragsförändringarna framgår av nedanståendesammanställning. Bidragenligt Bidrag enligt gällande regler nya regler Per inskrivet barn i åk 1 3 Per inskrivet barn i åk 4 6 Bidrag för barn med behov av särskilt stöd För varje helt 10-tal inskrivna barn i åk 13 barn i äk 46 Bidrag till verksamheter för barn i åk 4 6 För varje helt 10-tal inskrivna barn iåk 1 3 7 000 7 000 7 500 7 500 Bidrag enligt Bidrag enligt gällande regler nyaregler Per årsarbetare i fritidshem och daghem som finnsupptagna i kommunens barnomsorgsplan 30 000 30 000 Per årsarbetare i sommarverksamhet som finnsupptagen i kommunens barnomsorgsplan O 30 000 Per inskrivet barn i åk 13 med vistelsetid över /dag 16 500 7 000 med vistelsetid under /dag 7 500 7 000 Per inskrivet barn i åk 4 6 med vistelsetid över /dag 16 500 O med vistelsetid under /dag 7 500 O I ettfrågesvar har statsrådet uppgivit attpropositionens förslag med nuvarande organisation av fritidshemsverksamheteninnebär en minskning av barnomsorgsanslaget under /87 med ca 55milj. och med ca 110 milj. kr. på helt år. Det totala statsbidraget tillfritidshemsverksamheten blir därmed 1 225 milj. kr. för /87. I motionerna 1985/86:500 (fp) (yrkande 3 delvis).1985/86:501 (vpk) (yrkande 1 delvis) och 1985/86:503 (m) (yrkande 4 delvis)har delvis med olika motiveringar yrkats avslag på propositionens förslagtill riktlinjer för statsbidrag till fritidshemsverksamheten m. m. Motionärerna i motion 501 (vpk) vill inte godta ennedskärning av statsbidragen till mellanstadiebarnen. Motionärerna i motion500 (fp) och 503 (m) anser bl. a. att det är anmärkningsvärt att propositionensaknar kostnadsberäkningar och att nya statsbidragsregler föreslås träda ikraft under kommunernas löpande budgetår. Även utskottet anser att propositionens förslag tillriktlinjer för statsbidragen till fritidshemsverksamheten har sådana bristeratt det inte kan läggas till grund för något beslut av . Medtillstyrkande av motionerna 1985/86:500 (fp) (yrkande 3 delvis), 1985/86:501(vpk) (yrkande 1 delvis) och 1985/86:503 (m) (yrkande 4 delvis) avstyrkerutskottet därför propositionens förslag såvitt nu är i fråga (yrkande 2). 1 fiera motioner begärs från skilda utgångspunkter attregeringen skall lägga fram förslag till ett annorlunda utformatstatsbidragssystem som skall ersätta det nuvarande systemet.