bet · G901KU25 · 1985-12-31 00:00:00 — Beträffande nu aktuella verkschefsfrågor har utskottetinte funnit anledning att rikta kritik mot regeringen. Utseende av verkställande direktör i halvstatligtföretag Utskottet har till granskning tagit upp frågan om formernaför utseende av verkställande direktör i . Detta bolag ägsmed en majoritetsandel - - av staten och i övrigt av bilförsäkringsföretagoch motororganisationer. I bolagsstyrelsen ingår ett antal riksdagsledamötersamt företrädare för övriga ägarkategorier. En tjänsteman från kommunikationsdepartementettillhör styrelsen. Styrelsens ordförande är riksdagsman . Tillverkställande direktör utsåg bolagsstyrelsen den tidigarejustitieministern fr. o. m. samma år.Inom utskottet har gjorts gällande att s. k. ministerstyre förekom- KU1985/86:25 mit vid utseendet av verkställande direktör i bolaget. I samband med granskningen har utfrågningar ägt rum införutskottet med expeditionschefen i BarbroFischerström och styrelsens ordförande (bilagorna A 11 och 15).Av utfrågningarna framgår att det i utnämningsärendet förekommit kontaktermellan bl. a. genom departementschefen i styrelsen. Det har även förekommit kontakter mellankommunikationsdepartementet och statsrådsberedningen. Utskottet får för sin del anföra följande. Som nyssframgått är ett aktiebolag i vilket aktiemajoriteten innehasav staten. I bolagets styrelse ingår företrädare för statsmakterna. Enligt utskottet föreligger varken från konstitutionellaeller aktiebolagsrättsliga synpunkter något hinder mot att den största ägaren,dvs. staten, i ett fall som det förevarande genom företrädare för regeringenför fram synpunkter till styrelsens ordförande i fråga om vem som bör utsestill verkställande direktör. Åtgärden framstår tvärtom som helt naturiig.Utskottet har följaktligen inte funnit anledning till kritik mot regeringen. Jordförvärvslagstiftningens tillämpning i vissa fall Utskottet har till granskning tagit upp regeringenstillämpning av priskon-trollregeln i jordförvärvslagen (JFL) i några fall. har upprättats en promemoria, bilaga B 14. Utöver promemorianhar vid granskningen funnits tillgängliga akterna i de aktuellaregeringsärendena. Vidare har en utfrågning ägt rum med statssekreteraren ijordbruksdepartementet, (bilaga A 18). Därutöver har utskottettagit del av en utskrift av ett radioprogram och delar av ett till programmethörande s. k. telefonväkteri. I programmen berördes tillämpningen av JFL. Itelefonväk-tarprogrammet medverkade, med anledning av ett regeringsbeslut i maj1982, bl. a. dåvarande jordbruksministern . JFL antogs 1977 för att tillgodose nya riktlinjer förjordbrukspolitiken. Den har också till syfte att tillgodose skogspolitiska ochregionalpolitiska målsättningar. Lagen föreskriver tillståndsprövning i vidomfattning för förvärv av jordbruksfastighet. Vid prövningen skall beaktas attuppkomsten och utvecklingen av rationella företag inom jordbruket, skogsbruketoch trädgårdsnäringen främjas. I kanshpromemorian lämnas en ingående redogörelse förJFL:s regler och dess förarbeten. Förvärvstillstånd skall bl. - om det inteföreligger särskilda skäl - vägras enligt 4 § JFL i följande fall: 1. om köpeskillingen eller annan ersättning inte endastobetydligt översti ger egendomens värde med hänsyn till dess avkastning och övriga omstän digheter, 2. om det kanantas att förvärvet sker huvudsakligen för kapitalplacering, 3. om egendomenbehövs för jordbrukets eller skogsbrukets rationalisering, 35 4. om förvärvet kan antas medföra att två eller flerautvecklade eller KU 1985/86:25 utvecklingsbara lantbruksföretag, som bör förbli självständiga, förs samman 5. om förvärvet kan antas medföra att utvecklat ellerutvecklingsbart lantbruksföretag, som bedrivs på mer än en fastighet, delas upp och uppdelningen medför olägenhet av någon betydelse för företaget. En ansökan om förvärvstillstånd prövas avlantbruksnämnden, vars beslut kan överklagas genom besvär tilllantbruksstyrelsen. Mot lantbruksstyrelsens beslut får talan föras, likaledesgenom besvär, hos regeringen. Ärendena bereds där inom jordbruksdepartementet.Bl. a. när egendomens värde överstiger . och ett bolag ärförvärvare skall ärendet, efter det att lantbruksnämnden och lantbfuksstyrelsenhar avgett yttrande, avgöras av regeringen. Bestämmelsen i 4 § 1 st. 1 p. JFL, priskontrollregeln,hade inte någon motsvarighet i den äldre lagstiftningen på området. Ompriskontrollregeln anfördes i lagstiftningsärendet bl. a. att den, i samspelmed andra åtgärder från samhällets sida, skulle motverka omotiveradeprisstegringar på jordbruks- och skogsmark samt spekulation i sådan mark.Lagen trädde i kraft . Den i ärendet tillgängliga statistiken visar att antalettillståndsärenden hos lantbruksnämnderna har varit 4 500-5 500 under åren1980/81-1984/85. Tillstånd har vägrats i av fallen /85,då andelen var . 4 § 1 st. 1 p. och 3 p. JFL är de vanligasteavslagsgrunderna. Prisprövning har ägt rum i upp mot av de fall dåförvärvstillstånd har lämnats. Regeringen har 1981/82 och de följande två årenavgjort ca 150 ärenden, de flesta med anledning av besvär. 1984/85 avgjordes113 ärenden, varav 74 utgjorde besvärsärenden och återstoden underställtsregeringen. En genomgång av dessa ärenden har gett vid handen attpriskontrollregeln -såvitt framgår av lantbruksstyrelsens beslut eller yttrandeoch av regeringsbeslutet - varit aktuell i femton fall, ofta tillsammans meden annan avslagsgrund. I tre fall, där nya omständigheter inträtt efterlantbruksstyrelsens prövning, har regeringen frångått styrelsens bedömning. Iett av fallen godtogs en ny värdering, men förvärvstillstånd vägrades av annanorsak än priskontrollregeln. I två fall beviljades tillstånd. I det ena fallethade den från jord- och skogsbrukssynpunkt intressanta delen avförvärvsegendomen undantagits från förvärvet, i det andra hade köpeskillingensänkts. Granskningen har även omfattat ett regeringsavgörande den27 . Regeringen vägrade i ett underställt ärende ett aktiebolag förvärvstillstånd på grund av 4 § 1 st. 1 p. och 4 p. JFL. I ett beslut har regeringen avslagit en begäran av säljaren om ersättning av staten för den förlust det enligt hans mening felaktiga avgörandet 1982 medfört. Säljaren har sedermera väckt talan vid allmän domstol mot staten och yrkft skadestånd. Vidare har två avgöranden rörande en och samma fasta egendom och den .27 oktober 1983 omfattats av utskottets genomgång. I dessa fall hade egendomen förvärvats på exekutiv auktion. Priskontrollregeln är inte tillämplig då. Lantbruksstyrelsen vägrade förvärvstillstånd under åberopande av 4 § 1 st. 3 p. JFL. Regeringen lämnade besvären utan bifall. Utskottetsgranskning av tillståndsärenden enligt jordförvärvslagen ger KU 1985/86:25 vidhanden att priskontrollregeln tillämpats i ett stort antal fall, oftatillsammans med annan prövningsgrund. Så var fallet bl. a. i det ärende därregeringen vägrade förvärvstillstånd under åberopande av 4 § 1 st. 1 p.och 4 p. JFL. Med anledning av detta ärende har, som nämnts, säljaren väckttalan mot staten och yrkat skadestånd. Säljaren har fört talan vidare tillhögsta domstolen, där frågan om prövningstillstånd väntas komma upp underhösten. Denvärdering som måste ske när priskontrollregeln skall tillämpas kan i många fallvara en grannlaga uppgift. Det finns därför anledning erinra om vikten av ettuttalande i lagens förarbeten. Det föredragande statsrådet uttalade bl. a. attom förvärvstillstårid skall vägras, så krävs mer noggranna kalkyler än deöverslagsmässiga värdeberäkningar som annars kan vara till fyllest. I dettasammanhang kan även noteras att enligt ett avgörande 1982 i ett resningsärendehar den som säljer en fastighet tillagts besvärsrätt i ett ärende därförvärvstillstånd vägrats på grund av för hög köpeskilHng. Utskottet vill ävenerinra om att en översyn av jordförvärvslagstiftningen har aviserats. Vidarepågår inom arbete med en promemoria om domstolsprövningav förvaltningsbeslut. En sådan ordning torde, om den kommer till stånd,omfatta även tillståndsärenden enligt jordförvärvslagen. Vadsom framkommit vid granskningen ger enhgt utskottets mening inte fog för kritikav regeringens handläggning av tillståndsärenden enligt jordförvärvslagen.Utöver det anförda föranleder granskningen inte något uttalande från utskottetssida. Angående koncession för viss flygtrafik Utskottethar till granskning tagit upp vissa beslut av regeringen medanledning av ansökningar om tillstånd till viss flygtrafik. Till grund förgranskningen har legat en kanslipromemoria, bilaga B 15, i vilken de aktuellaregeringsbesluten ingår samt en promemoria frånkommunikationsdepartementet. Expeditionschefen i ,, har vid en utfrågning lämnat upplysningar i ärendet (bilagaA 11). Defem aktuella ansökningsärendena gällde följande bolag och flygsträckor: för JönköpingLinköping, v.v. AMA-Flyg i Handelsbolag (AMA-Flyg) fördels v.v., dels v.v, dels Trollhättan-Halmstad-KöpenhamnV.V., dels v.v., dels GöteborgHalmstad v.v. (Swedair) förTrollhättan-Köpenhamn Liz-Air Handelsbolag(Liz-Air) för JönköpingOslo Regeringen avgjorde ärendena efter remissbehandling varvid samtligaansökningar avslogs. Besluten innefattar inte någon motivering. I ärendet har bl. a. frågan tagits upp om i vilkenutsträckning jäv kan anses KU 1985/86:25 ha förelegat beträffande vissatjänstemän i departementet. Av den redovisning som kommunikationsdepartementetlämnat till utskottet framgår bl. a. följande. Ansvaret för ärenden angående sjö- och lufttransporteråvilar i enhet V. Dock ansvarar enhet IV för ärenden om tillstånd, dispenseroch besvär enligt författningar om bl. a. luftfart. Denna ansvarsfördelningfinns angiven i departementets arbetsordning. Chef för enhet V är ett departementsråd som också ärledamot av . Swedair ägs till av staten(försvarsdepartementet) och till av vardera SAS och . Den representation från somalltså nu finns i de angivna styrelserna har haft sin motsvarighet under långtid, sannolikt sedan bolagen bildades. De nu aktuella ärendena har på samma sätt som alla andraärenden av samma slag handlagts på enhet IV. Ansvarig handläggare för ärendena har hela tidenvarit en tjänsteman vid en annan enhet. Fråga om jäv har i ett liknande tidigare sammanhangprövats av justitiekanslern (). Det gällde då - - endepartementstjänsteman med motsvarande ställning i såväl departementet som iSwedairs styrelse. JK fann då att jäv ej förelåg (se kanslipromemorian, bil. Förvaltningslagen gäller inte formellt för ärenden hosregeringen. Då lagen infördes (prop. 1971:30) diskuterades inte närmare varförärenden hos regeringen undantagits. Emellertid anförde föredragandedepartementschefen att lagens regler borde följas så långt möjligt även hosregeringen. I de av statsrådsberedningen utarbetade anvisningarna - senasteupplaga 1979 - har frågor om jäv behandlats. Av denna framgår bl. a. följande. I de fall departementstjänsteman är ledamot av styrelse istatiigt bolag kan jävsreglerna enligt anvisningarna bli aktuella omtjänstemannen är behörig att företräda bolaget. Är detta inte fallet kantjänstemannen komma att anses som jävig enligt generalklausulen (punkt 5) i 4 §förvaltningslagen. Man kan emellertid i vissa fall bortse från jävet och låtaen departementstjänsteman som är styrelseledamot i ett statiigt bolag delta ihandläggningen i departementet av ett ärende rörande bolaget. En förutsättningär då, enligt anvisningarna, att det inte finns någon motpart eller någotmotstående intresse i ärendet. En annan sak är att man, för att ärepdet skallbli allsidigt belyst, bör låta en annan tjänsteman i första hand svara förhandläggningen. I anvisningarna erinras också om att konstitutionsutskottetsagt sig tills vidare godta att statssekreterare har uppdrag somstyrelseledamöter i statiiga företag bl. a. under hänvisning till övervägandenbeträffande de statliga företagsformerna. Enligt anvisningarna bör det undvikasatt en tjänsteman som är jävig i ett ärende kontrasignerar expeditionen iärendet. Granskningen ger inte vid handen annat än att de aktuellakoncessionsärendena handlagts i enlighet med gällande regler och praxis. Ärendet föranleder därutöver utskottet att framhållavikten av att förvaltningslagens jävsregler iakttas vid ärendeberedningen iregeringskans-Het. I ärenden med två- eller flerpartsintressen bör såledesenligt utskottets mening endepartementstjänsteman, som är styrelseledamot i ett hel- eller KU1985/86:25 halvstatiigt bolag, inte delta i beredningen av ett ärende som rörbolaget. Regeringens handläggning av skrivelser m.m. På sedvanligt sätt har utskottet i årets granskningsarbeteuppmärksammat regeringens skrivelse med redogörelse för behandlingen avriksdagens skrivelser till regeringen. Årets skrivelse (1985/86:75) avseråtgärder som vidtagits av regeringen - den 30september 1985. Redogörelsen från regeringen omfattar sammanlagt 545riksdagsskrivelser, av vilka 16 beslutats av . Tre avsistnämnda skrivelser har slutbehandlats. De två äldsta riksdagsskrivelserna är från 1969 och 1970.Beträffande handläggningen av dessa gäller bl. a. följande. Skrivelsen gäller ett riksdagsbeslut medanledning av motioner om naturvården inom de svenska fjällområdena. Medanledning av skrivelsen har regeringen uppdragit åt statensnaturvårdsverk att efter samråd med berörda myndigheter och efter den utredningm.m. som finner erforderlig med hänsyn till vad som uttalatsav vederbörande riksdagsutskott inkomma med förslag som föranleds härav. 1regeringens skrivelse har , liksom , angivits attregeringen avvaktar utredning. Det har inhämtats att i mars 1986utkommit med en publikation. Naturvård i fjällen. I publikationen redovisas ensammanställning av den inventering av fjällens naturvärden som genomförts ochvilka områden i fjällen som är mest värdefulla. Vidare förs en diskussion omtänkbara ambitionsnivåer för skydd av fjällen och synpunkter på hur de skallskyddas. Det anges att i särskild ordning kommer att framläggaförslag till naturvårdsplan för fjällen. Skrivelsen gäller ett riksdagsbeslut omutredning angående de multinationella företagens beskattning. Någon sådanutredning har inte tillsatts. Regeringen har i tidigare års redogörelser tillriksdagen bl. a. hänvisat till att pågående utredningsarbete inom och avvaktas. Utskottet har i de båda senaste årens granskningsbetänkanden(KU 1983/84:30 och 1984/85:35) uttalat att det inte var tillfredsställande aftregeringen inte vidtagit några åtgärder med anledning av riksdagsbeslutet. I årets regeringsskrivelse lämnas vissa uppgifter angåendeden behandling av frågan om de multinationella företagens beskattning som under1985 ägt rum i . På förslag av skatteutskott har riksdagensrevisorer tagit upp frågan om de multinationella företagens skatteförhållanden(förslag 1984/85:9). I skatteutskottets betänkande SkU 1984/85:35 behandlasdetta förslag. Enligt skatteutskottets mening var det - mot bakgrund av detomfattande utrednings- och forskningsarbete som pågår vid bl. a. ett paruniversitet, inom och på det internationella planet - inteerforderligt att nu tillsätta en särskild utredning. förutsatte att man i den fortsatta översynen, utansärskild begäran från KU 1985/86:25 , kommer att pröva de förslagtill åtgärder som lämnats av revisorerna. beslöt i enlighet medskatteutskottets hemställan att lägga revisorernas förslag till handlingarna. nu aktuella regeringsskrivelsen anges att en redovisning av regeringenssyn på frågan avses ske budgetproposition. I propositionen(1985/86:100 bil. 9) har regeringen redovisat hur frågan om de multinationellaföretagens beskattning behandlats och vilket arbete som bedrivs på detta områdesamt - mot bakgrund av den lämnade redovisningen och uttalande ifrågan - konstaterat att det inte är aktuellt att tillsätta ensärskild utredning om de multinationella företagens skatteförhållanden.Regeringen har därefter vid sammanträde beslutat att läggariksdagsskrivelsen till handlingarna. Granskningen föranlederinte i övrigt något uttalande från utskottets sida. Idetta sammanhang skall nämnas att inom utskottets kansli har upprättats enpromemoria angående innebörden av regeringens skrivelser till ,bilaga B 16 a, som delvis bygger på uppgifter lämnade från regerings-kanshet.Utskottet, som erinrar om att det ingår i folkstyrelsekommitténs uppdrag attöverväga frågan om att införa någon mellanform mellan regeringens propositioneroch skrivelser, finner inte anledning till något särskilt uttalande. b) Regeringsbeslut om viss utredning av adoptionsfråga Ettregeringsbeslut att tillsätta en utredning om vissa adoptionskostnader hartagits upp till granskning. De närmare omständigheterna framgår av en inomutskottets kansh upprättad promemoria, bilaga B 16 b. Budgetpropositionen1984/85:100 behandlades, såvitt avsåg bl. a. bidrag till statens nämnd förinternationella adoptionsfrågor, av (SoU 1984/85:17,rskr. I samband därmed avslogs, i enlighet med socialutskottetshemställan, en motion om stöd till adoptivföräldrar och tre motioner om översynav kostnaderna vid adoption av utländska barn. Utskottet anförde bl. a. attregeringen avsåg att tillsätta en utredning rörande adoptionskostnaderna.Enligt socialutskottet borde utredningens uppgift vara att utarbeta förslagtill ekonomiskt stöd till enskilda för utgifter i samband med internationelladoption. Regeringen tillsatte en utredning. Dess uppgiftangavs vara att undersöka förutsättningarna för att minska den enskildeskostnader i samband med adoption av utiändska barn. Utskottetfår först konstatera, att inte har begärt utredningen i fråga.Socialutskottet har endast uttalat sig om vilken uppgift en aviserad utredningborde ha. Motionsyrkandena, varav ett gällde en begäran hos regeringen omförslag till stöd, avslogs. Det kan därför inte med fog göras gällande attutredningsdirektiven, som för övrigt inte utesluter ett ekonomiskt stöd,avviker från något beslut. Vad som förekommit ger inte utskottetanledning till något ytterligare uttalande. c) Regeringensåtgärder med anledning av riksdagsbeslut om KU 1985/86:25 regionala utvecklingsinsatser Utskottethar till granskning tagit upp frågan om industridepartementets handläggning medanledning av beslut (AU 1983/84:23) om ökade insatser iglesbygderna. Frågan gäller om riksdagsbeslutet beaktats av regeringen vidfördelning av regionala utvecklingsinsatser i regleringsbrev för budgetåret1984/85. Till grund för granskningen har legat en inom kansliet upprättadpromemoria, bilaga B 16 c, med redovisning av ärendet och dess tidigarebehandling i . Från industridepartementet har i en särskild promemorialämnats uppgifter om regeringens handläggning i frågan. Riksdagsbeslutetinnebar att anslaget till regionala utvecklingsinsatser höjdes med 100 milj.kr. i förhållande till regeringens förslag och sattes till 398,25 milj. kr. Detvar enligt arbetsmarknadsutskottet nödvändigt med en höjning för att ge vidgatutrymme för ökade insatser i glesbygderna. Utskottet framhöll vidare att detskulle ankomma på regeringen att fördela anslaget mellan länen. Därvid skullebeaktas de olika förhållanden och skilda problem i resp. län som bör varaavgörande för medlens fördelning. Några särskilda anvisningar från riksdagenssida borde enligt utskottet därutöver inte ges i sammanhanget. Utskottetnoterar att genom sitt beslut höjde anslaget från föreslagna 298milj. till 398 milj. kr. för främst det vidgade utrymme som behövdes förökade insatser i glesbygderna. ställningstagande måste betraktas somen mycket kraftfull markering till förmån just för glesbygderna. Med anledningav ställningstagande måste det nu ha framstått som en angelägen uppgiftför departementet att i samverkan med länsorganen säkerställa att riksdagensintentioner skulle kunna realiseras på avsett sätt. Detta borde klarare hakommit till uttryck i regleringsbrevet. Dånågra särskilda anvisningar för regeringens handläggning av fördelningen avstödet inte fanns i riksdagsbeslutet, finns enligt utskottet dock ingen grundför formell kritik mot regeringen. d) Regleringen av visst underskott i spannmålshandeln 1977års jordbrukspoUtiska beslut (prop. 1977/78:19, JoU 10, rskr. 103) berörde bl.a. produktionsmålet. Ett av dess delmål var åkerarealen. Den brukningsvärdaåkerjorden borde utnyttjas för jordbruksproduktion, vilket innebar ettbibehållande av ungefär den dåvarande åkerarealen. Det överskott som uppkomtill följd av målsättningen i fråga om åkerarealen borde i första hand utgörasav spannmål (prop. s. 179). Ifråga om finansieringen av spannmålsöverskottet anförde jordbruksutskottetsmajoritet bl. a. följande (s. 25 f.): Denproduktionsmålsättning som jordbruksministern förordat och som utskottet anslutit sig till motiverar att staten ikläder sig ett övergripande ansvar för prissättningen och överskotten på spannmål och andra arealbase- rade produkter. I första hand sker detta genom systemet med inlösenpriser 4 för helaspannmålsskörden, för vilkas infriande staten ytterst står sorn garant. KU1985/86:25 Systemet bör vara utformat så att det blir ett gemensamt intresseför näringen och staten att lösa överskottsproblemen. Det bör tillses atttillräckliga medel står till förfogande för att under normala förhållandentäcka kostnaderna för prisregleringsverksamheten och avsättningen avöverskottskvantiteter. Som anförs i propositionen bör i samband medprisöverläggningarna tid efter annan ske en prövning av hur stort belopp somårligen bör tillföras spannmålsregleringen för att täcka det normala behovet.För den händelse det kan visas att underskott i regleringsekonomin uppkommit pågrund av låga världsmarknadspriser bör överläggningar kunna få upptas om hurunderskottet skall regleras. Detta innebär som också framhålls i propositionenatt statens särskilda ansvar för spannmålsöverskotten främst bör ta sikte påatt neutralisera effekten av låga världsmarknadspriser. I propositionen anförde det föredragande statsrådet bl. a.följande (s. 194): ' Enligt min mening bör varkenmycket höga eller mycket låga världsmarknadspriser få slå igenom i de svenskapriserna. är det dock svårt att mera exakt avgöra vad som skallanses vara ett normalt världsmarknadspris. Man har också skäl att räkna medatt utjämning sker över och att man därför inte kan utgå frånsituationen under ett enstaka år. har sedermera, , fastställtriktlinjer för en samlad livsmedelspölitik (prop. 1984/85:166, JoU 33, rskr.393). Därvid gjordes bl. a. uttalanden om produktionen på överskottsarealen, omfördelningen av ansvaret för överskottsarealens kostnader mellan samhället ochnäringen samt om finansieringen av samhällets andel. Dessa frågor togs sedanupp vid behandlingen av regeringens förslag om regleringen av priserna på jordbruksprodukterm. m. för tiden från (prop. 1984/85:211, JoU 36, rskr. När jordbrukspolitiska beslut upphörde att gälladen uppgick underskottet i spannmålsregleringen, ränta inräknad,till 555 milj. kr. Utskottet har till granskning tagit upp regeringens beslutden , vari slogs fast att underskottet skall täckas avjordbruksnäringen samt uppdrogs åt statens jordbruksnämnd att planera och vidtaåtgärder inom jordbruksprisregleringen så att underskottet avvecklas under enfyraårsperiod räknat från . Till grund för granskningen harlegat bl. a. en inom utskottets kansli upprättad promemoria, bilaga B 16 d.Vidare har en utfrågning ägt rum med statssekreteraren i jordbruksdepartementetUlf Lönnqvist, bilaga A 18. Dessutom har bl. a. en av professorn uppdrag av LRF gjord promemoria i ämnet funnits tillgänglig. Av utredningen i ärendet framgår följande. I enlighet medriksdagsbeslutet har underskottet i regleringskassan täckts genom lån. Isamband med de årliga överläggningarna om priserna mellan konsumenter ochproducenter har fastställts hur stort underskottet skulle få vara. Expertervid statens jordbruksnämnd gjorde en utredning. Enligt den hadeunderskottet inte uppkommit till följd av låga världsmarknadspriser. I sambandmed prisöverläggningarna inför /85 mellan jordbrukets företrädareoch den särskilda statliga förhandlingsgruppen framfördes från jordbruketsföreträdare önskemålet att underskottet i spannmålskassan