bet · G901LU31 · 1985-12-31 00:00:00 — om anslag till bokföringsnämnden, m. m. 1985/86:100bil. 4, G 5 och skr. 1985/86:72) LU 1985/86:31 I betänkandet behandlas proposition 1985/86:100 bilaga 4(justifiedepartementet) såvitt avser regeringens förslag till anslag tillbokföringsnämnden. Vidare behandlas regeringens skrivelse 1985/86:72 medredogörelse för en av begärd översyn av bokföringslagen samt enmotion (c) om höjning av basbeloppsgränsen för skyldighet att upprättaårsbokslut. Statssekreterare och andra företrädare förjustitiedepartementet har inför utskottet lämnat uppgifter ompersonalsituationen vid bokföringsnämnden och om nämndens förhållanden iövrigt. Utskottet tillstyrker bifall till propositionens förslagoch hemställer att skrivelsen lämnas utan åtgärd. I proposition 1985/86:100 bilaga 4 (jusfitiedepartementet)under punkt G 5 (s, 117 och 118)föreslår regeringen att tillBokföringsnämnden för /87 anvisar ett förslagsanslag av . I skrivelse 1985/86:72 bereder regeringen() tillfälle att ta del av vaddepartementschefen anfört beträffande en av begärd översyn avbokföringslagen (1976:125), I motion 1985/86:L272 av () yrkas attriksdagen beslutar höja gränsen för skyldighet att upprätta årsbokslut m, m.enligt bokföringslagen och jordbruksbokföringslagen till en bruttoomsättningmotsvarande 25 basbelopp. I propositionen föreslås att tillbokföringsnämnden för /87 anvisar ett förslagsanslag av . 1985/86. Förslaget föranleder inte någon erinran från utskottetssida, och utskottet LU 1985/86:31 tillstyrker bifall till propositionen iaktuell del, I skrivelse 1985/86:72 bereds tillfälle att tadel av vad som anförs i skrivelsen om en av begärd översyn avbokföringslagen. Bakgrunden till skrivelsen är följande. Vid 1982/83 årsriksmöte behandlade utskottet en motion vari begärdes att bokföringslagenskulle ändras så att ett företags förfallna, men inte betalda skulder framgårav företagets offentliga redovisning, I betänkandet LU 1982/83:34 förordadeutskottet att bokföringslagens regler om årsbokslut ändrades så att förfallna meninte betalda skulder skulle redovisas särskilt. Enligt utskottet borde detankomma på regeringen att närmare överväga hur bestämmelsen skulle utformasoch huruvida en motsvarande regel borde införas i jordbruksbokföringslagen(1979:141), Utskottet underströk i sammanhanget vikten av att frågan om och nären skuld skall anses förfallen i redovisningssammanhang liksom andragränsdragningsproblem fick en tillfredsställande lösning. Vad utskottetsålunda anfört gav med anledning av motionen som sin meningregeringen fill känna (rskr, 1982/83:267), Med anledning av begäran uppdrogjustitiedepartementet åt bokföringsnämnden att yttra sig i frågan.Bokföringsnämnden redovisade sina överväganden i en skrivelse tilldepartementet , I bokföringsnämndens skrivelse föreslogs att ibokföringssammanhang utgångspunkten skulle vara att med obetald förfallen skuldavsågs skuld där betalning inte har skett den dag då så borde ha skett enligtbestämmelse i lag eller i avtal och överenskommelse om nya betalningsvillkorinte träffats. Beträffande skatter och avgifter skulle detta innebära att ensärredovisning inte behövde omfatta sådana skulder om vilka tvist rådde ochanstånd med betalning hade meddelats och inte heller skulder beträffande vilka överenskommelseom amorteringsplan hade träffats med kronofogdemyndigheten. När det gäller leverantörsskulder föreslog nämnden attsåsom till betalning förfallna leverantörsskulder skulle anses bara deskuldbelopp som hade lämnats till indrivning eller för vilka ansökan ombetalningsföreläggande hade gjorts eller likartade åtgärder delgettsgäldenären. förslag har remissbehandlats och därvidfått ett blandat mottagande, I regeringens skrivelse anför departementschefen attsåvitt gäller redovisning av skatter och avgifter har läget ändrats väsentligtsedan framställde sin begäran. Departementschefen hänvisar härvidlagtill de ändringar som genomförts (prop, 1984/85:30, LU 1984/85:13) iaktiebolagslagen (1975:1385) och lagen (1980:1103) om årsredovisning m,m, ivissa företag. Enligt dessa lagar åligger det numera revisorerna att särskiltgranska att företagen fullgör sina betalningsskyldigheter i fråga om skatteroch avgifter. Departementschefen anser att beträffande skatte- och avgiftsområdetdet syfte som ligger bakom begäran i allt väsentligt tillgodosettsgenom lagändringarna samt att en särredovisning av förfallna men inte betaldaskatter i allt väsentligt skulle innebära en dubblering. När det gäller leverantörsskulderoch liknande framhåller departementschefen att en lagreglering inte är heltokomplicerad och troligen skulle få endast ringa praktisk betydelse. Departementschefen finner därför att någon ändring ibokföringslagen inte bör genomföras, LU 1985/86:31 Utskottet ansluter sig till departementschefensuppfattning att det numera inte framstår som befogat att genomföra en sådanändring i bokföringslagen som begärde , Skrivelsen bör därförläggas till handlingarna, I motion L272 tas upp en fråga om ändring av reglerna ibokföringslagen och jordbruksbokföringslagen om årsbokslut. Enligtbokföringslagen är i princip alla näringsidkare bokföringspliktiga.Bokföringsplikten innefattar bl, a, skyldighet att upprätta årsbokslut, somskall bestå av resultat- och balansräkning. Enligt en särskild undantagsregelär dock enskilda näringsidkare vars årliga bruttoomsättningssiimma understiger20 basbelopp (dvs, ,) inte skyldiga att upprättaårsbokslut. Enskilda näringsidkare och dödsbon söm äger eller brukarjordbruksfas-. tighet omfattas inte av bokföringslagens bestämmelser utan derasbokföringsplikt regleras av jordbruksbokföringslagen. Reglerna ijordbruksbokföringslagen stämmer i allt väsentligt överens med dem ibokföringslagen. Sålunda undantas också jordbrukare med en årsomsättning under20 basbelopp från skyldigheten att upprätta årsbokslut. I motionen framhålls att en basbeloppsanknuten lagregel iprincip inte skall behöva justeras på grund av förändringar i penningvärdet.Enligt motionären visar emellertid erfarenheterna att familjeföretagare utan anställdalätt når en omsättning som överstiger 20 basbelopp. Detta gäller särskiltfamiljejordbruk som bedrivs på heltid. Orsaken till förhållandet ansermotionären inte vara att det ekonomiska överskottet blir större utan attomsättningen ökar snabbare än penningvärdeförändringen. Enligt motionären bördet vara en strävan att begränsa krångel och redovisningsskyldighet så långtsom det är möjligt utan att man därmed åsidosätter samhällets intresse avkontrollmöjligheter. En höjning av basbeloppsgränsen i de bådabokföringslagarna till 25 basbelopp skulle medföra att fier egenföretagareskulle kunna sköta sin bokföring och deklaration själva som denskulle minska arbetsbördan för bokföringsbyråerna i boksluts- och deklarationstider.Motionären erinrar om att redan då bokföringslagen infördes det framfördesönskemål i motioner och från LRF om att gränsen skulle sättas vid 25 basbelopp.På grund av det anförda yrkar motionären att gränsen för skyldighet attupprätta årsbokslut höjs till 25 basbelopp. Utskottet erinrar om att undantagsregeln i de bådabokföringslagarna fick sin utformning i samband med tillkomsten avjordbruksbokföringslagen (prop, 1978/79:44, LU 2 y, SkU 34), gälldeenligt bokföringslagen en gräns på , och högst två årsanställda förundantaget från skyldighet att upprätta årsbokslut. Med anledning av motionerom både en höjning och en sänkning av den i propositionen föreslagna gränsen på20 basbelopp övervägdes i lagstiftningsärendet ingående frågan vilket gränsvärdesom borde gälla. ansåg därvid med instämmande av skatteutskottetatt en gräns på 20 basbelopp var väl avvägd. Enligt utskottets mening bör det inte komma i fråga attvidga den krets som undantogs från skyldigheten att upprättaårsbokslut. Sett ur både samhällets och den enskilde näringsidkarens synvinkelfyller nämligen årsbokslutet en viktig funktion genom att det ger en definitivöverblick över rörelsensresultat under det gångna räkenskapsåret. Inom ramen för den LU 1985/86:31nuvarande undantagskretsen bör det däremot vara möjligt att göra de ändringarsom förhållandena påkallar. Som motionären själv framhåller skall enbasbeloppsanknuten värdegräns i princip inte behöva justeras på grund avförändringar i penningvärdet. Det är emellertid inte uteslutet att utvecklingenunder senare år ger skäl för en ändring av gränsvärdet i de bådabokföringslagarna, I avsaknad av en närmare utredning av frågan kan utskottetdock inte bedöma huruvida en ändring är påkallad och hur en eventuell justeringlämpligen bör göras. Med hänsyn härtill och mot bakgrund av riksdagensställningstagande kan utskottet inte tillstyrka bifall till motionen.Om det finns ett behov av ändring av bokföringslagstiftningen förutsätterutskottet att regeringen tar upp frågan till närmare överväganden i lämpligtsammanhang. Något tillkännagivande från sida är därför inteerforderligt. Utskottet avstyrker således bifall till motion L272, 1, beträffandeanslag till bokföringsnämnden attriksdagen till för /87 anvisar ettförslagsanslag av ,, 2, beträffanderegeringens skrivelse attriksdagen beslutar att lägga regeringens skrivelse 1985/86:72 tillhandlingarna, 3, beträffande ändring av bokföringslagen att avslår motion 1985/86:L272, Närvarande: (), (), (), (), (), Inga-BrittJohansson (s), (), (), (),(), (), (), (), () och ().