bet · G901AU11 · 1985-12-31 00:00:00 — Med den inriktning av ungdomsåtgärdernasom i övrigt förordas i samma avsnitt om införande av lärlingsutbildning,minskning av de hinder som arbetsmarknadslagarna utgör för ungdomar,uttalade krav på mer realistiska ingångslöner för ungdomar saml deförslag som därefter läggs fram till elt system för ett sammanhålletuppföljningsansvar för ungdom får de nu föreliggande förslagen i motion1985/86;A259 anses vara i huvudsak tillgodosedda, och de påkallar därför intenågon särskild åtgärd från sida. Insatserför fasta jobb åt ungdomar m. m. (mom. 12 och 13) Lars-OveHagberg (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 33 som börjar med "Uppbromsningenav" och slutar med "lill regeringen" bort ha följande lydelse: Medungdomsplatser, ungdomslag och andra åtgärder av typ Örebromodellen har förungdomar tillskapats särlösningar som alla har det gemensamt att de på intetsätt skapar fler joblD eller ger de unga trygghet för framliden. Till detproblematiska med många av dagens särlösningar hör vidare att man i dem döljeren mycket orättvis behandling av ungdomen, inte minst lönemässigt. Det är enorättvisa mot de unga som också skiner igenom på andra områden, exempelvisstudiestöd och studielån. I hela samhället märks en otäck tendens att ungdomaranses som "mindre värda". Det har inneburit att myndighetsåldern ivårt land snart bara i teorin är , men på allt fler ställen i praktiken 20är. Detta gäller inte minst på arbetsmarknaden. En sådan samhällsutveckHnghotar ungdomens rätt och värdighet. Denna tendens och farligaungdomsfienlliga utveckling måste bekämpas med all kraft. Stora behov finns isamhället. Genom att tillfredsställa dessa behov skapas också fasta och nyajobb. Denna syn är den verkligt optimistiska och offensiva. Ungdomskooperativ,rättvisa lärHngssystem och rejäla yrkesutbildningar kan spela en positiv roUför ungdomen. Men i grunden är problemet med ungdomsarbetslöshet sä mycketdjupare och kräver en politik som syftar till fasta jobb med lön att leva på.För att nå dit krävs utöver att tillfredsställa en rad samhälleliga behov ocksåkraftåtgärder mot storkapitalets penningspekulation, kapitalexport och förskärpt beskattning av storbolagsvinsterna. Ettsätt att kombinera kampen för ungdomens rätt till fasta jobb med lön att leva på med åtgärder mot storkapitalet är att införa en "beskattningmot 125 ungdomsarbetslöshet".Skattemedlen kan sedan användas till åtgärder för AU 1985/86:11 att skapafasta jobb inom samhällsnödvändiga sektorer. I enlighel med vpk:s förslag bör uppdras åt regeringen allularbela en kraftfull åtgärdsplan för att tillfredsställa den mängd av behov av vård, omsorg och utbildning/kultur som finns i värt samhälle. Med en sådan massiv i satsningskapas nya arbetstillfällen som ger arbetslösa ungdomar jobb med lön som de kanleva på. dels att den del av utskottets yttrande som på s. 33börjar med "Regeringen har" och på s. 34 slutar med "utanåtgärd" bort ha följande lydelse: Regeringen har inlett en undersökning om bakgrunden tilldet ökade anlalel socialhjälpstagare, den s. k. nyfalfigdomen. Parallellthärmed bör göras en kartläggning av den ekonomiska siluafionen för ungdomar.Som framgår av molion 1985/86;A252 är problembilden för dem en annan på grundav låga ingångslöner - i den mån de fär jobb - och därför att ersättningarnavid studier och andra åtgärder inte går alt leva på. Utskottet ansluter sigalltså till mofionens krav på en karlläggning av här avsett slag. dels att ulskollels hemställan under 12 och 13 bort haföljande lydelse: 12. beträffandeinsatser för fasta jobb åt ungdomar altriksdagen med bifall till motion 1985/86:A246 yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad ulskoltet anfört, 13. belräffande kartläggning av ungdomarsekonomiska situation att med bifall till motion 1985/86;A252 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförl. Lärlingsutbildning i hantverksyrken (mom. 14) () och i Benglsfors (c)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 34 som börjarmed "Motiveringarna till" och slutar med "denna del" bortha följande lydelse: Hantverksnäringarna har slor betydelse för altupprätthålla sysselsättning och service. Inte minsl i del sammanhang det härgäller - sysselsättning för ungdom - är hantverket av särskill intresse. Enökad rekrytering till hantverksyrkena leder till minskad arbetslöshet och tillminskat behov av platser i ungdomslag och andra ungdomsåtgärder. Det börundersökas i vad mån man kan förbättra möjligheterna till praktik och lärlingsutbildningi hantverksyrkena. Häri bör ingå en översyn av sådana lag- och ersättningsbestämmelsersom upplevs som ett hinder för ungdomar att pröva på olika typer av hantverk. dels alt utskottets hemställan under 14 bort ha följandelydelse; 14. beträffandelärlingsutbildning i hantverksyrken attriksdagen med bifall till motion 1985/86; A261 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anförl. Lärlingsutbildningi hantverksyrken (mom. 14- AU1985/86:11 motiveringen) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande pä s. 34 sombörjar med "Motiveringarna till" och slutar med "dennadel" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning omhantverksnäringarnas betydelse och att det är angeläget all underlätta förungdomar att som lärlingar komma in i de olika hantverksyrkena. De förslag utbyggnad av lärlingsutbildningen som förordals avmoderata samlingspartiel - senast i molion 1985/86:Ub833 - kommer att främja enutveckling i den riktning motionärerna önskar. Med hänsyn härtill påkallar dehär aktuella förslagen i molion 1985/86:A261 inle någon åtgärd. Arbetsmarknadspolitiskt motiverat stöd till ungdomsföretagande (mom. 16) () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 35 sombörjar med "Utskottet anser" och slutar med "riksdagenssida" bort ha följande lydelse; Det är angeläget att stödja del växande intresset föregenföretagande hos ungdomar. har i det syftet införtsbidrag med vissa belopp vid starten av företag. Bidragen har närmastlill uppgift all täcka den nybhvne förelagarens levnadsomkostnader i del vanskligastartskedet. De kompletteras av det etableringsstöd som lämnas via barn- ochungdomsdelegationen. Detta räknas som en försöksverksamhet, finansierad frånanslaget till Sysselsättningsskapande åtgärder. Det bör övervägas om inte tidenär mogen för att permanenta möjligheterna till ett för ungdomar anpassatetableringsstöd. Egenföretagande kräver kunnande. Slarla-eget-kurserna förungdom inom AMU bör utvecklas och samordnas med de regionala utvecklingsfondernasstöd- och utbildningsverksamhet. Det ovananförda bör delges regeringen. dels att utskottets hemställan under 16 bort ha följandelydelse: 16. beträffande arbetsmarknadspolitiskt motiverat stöd tidungdomsföretagande altriksdagen med bifall till molion 1985/86:A259 yrkande 7 som sin mening gerregeringen lill känna vad utskottet anfört. Stöd lill kooperativt ungdomsföretagande (mom. 17) () och i (c)anser dels att den del av utskottels yttrande på s. 35 sombörjar med "Olika företagsformer" och slutar med "utanåtgärd" bort ha följande lydelse: Under anslaget Sysselsättningsskapande åtgärder anvisasmedel till viss försöksverksamhet. Med anlitande av sådana medel har bl. a. barn- och 127 ungdomsdelegationenkunnat ge stöd lill kooperativt ungdomsföretagande. I AU 1985/86:11 åretsbudgetproposition beräknas ett belopp om 15 milj. kr. till olika projekt förarbetslösa ungdomar. Såsom föreslås i molion 1985/86;A275 (c) bör riksdagenuttala att hälften av det angivna beloppet bör avsättas till fortsatt slöd företablering av kooperativa ungdomsförelag. dels alt utskottets hemställanunder 17 bort ha följande lydelse; 17. belräffande stöd tdl kooperativtungdomsföreiagande alt med bifall till molion 1985/86: A275 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Utökning av arbetstiden i ungdomslag (mom. 20) (vpk) anser dels att den del av ulskollels yttrande på s. 36 sombörjar med "Arbele i" och slutar med "denna del" bort haföljande lydelse: Som tidigare framhållits kan man i grunden komma tillrätta med ungdomsarbetslösheten endast genom alt förverkliga målsättningenfasta jobb med lön som går att leva på. Tills man hunnit bygga ut samhällsägdaförädlingsindustrier och den offentliga sektorn och därmed tillskapat dé nyajobb som behövs får accepteras att man har ungdomslag och liknande åtgärder somövergängsanordningar. Det måste dock kunna krävas att den ersättning som utgårinle tvingar de unga människor det gäller att söka hjälp hos socialbyråernaeller fortsätta alt bo hos föräldrarna fastän de är i den ålder då de skallbörja elt vuxenliv. Av det skälet bör halvdagsarbelel i ungdomslagen generelltökas till heltidsarbete. De ökade kostnaderna för staten kommer att kompenserasav lägre kostnader för bl. a. socialbidrag. Det bör uppdras åt regeringen attåterkomma till med förslag till lagändring och den ökademedelsanvisning som blir aktuell. dels att utskottets hemställanunder 20 bort ha följande lydelse; 20. beträffande utökning av arbetstiden iungdomslag att med anledning av molion 1985/86;A270 yrkande 2 som sinmening ger regeringen lill känna vad ulskoltet anfört. Utökning av arbetstiden i ungdomslag (mom. 20- motiveringen) under förutsättning av bifall liH reservation 13 (), (), (),() och i (c) anser att den del avutskottets yttrande på s. 36 som börjar med "Arbete i" och slutar med"denna del" bort ha följande lydelse; I del föregående har föreslagils att ungdomslagenavskaffas och ersätts med ett sammanhållet uppföljningsansvar för ungdomar. Den yrkes- och arbetspraklik som ingår häri förutsätts normall ske på heltid. Föreliggande förslag i motion 1985/86: A270 (c) kan med hänsyn till vad nu sagts i huvudsak anses vara tillgodosedda. Flerungdomslagsplatser i näringslivet (mom. 21- AU1985/86:11 under förutsättning av bifall till reservation 13 (), (), (),() och i (c) anser att den del avutskotiets yttrande på s. 36 som börjar med "Fler platser" och slutarmed "den delen" bort ha följande lydelse: Den nya form av yrkes/arbetspraktiksom utskottet uttalat sig för avses i helt annan omfattning än bliförlagd till det enskilda näringslivet. Därmed kommer man också att kunnatillmötesgå de ungas önskemål om sådan praktik. Härigenom tillgodoses detaktuella yrkandel i motion 1985/86;A270. Medelsanvisningtill anslaget Statsbidrag för ungdomslag (mom. 22) under förutsättning av bifall till reservation 13 , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 36 sombörjar med "Moderata samlingspartiets" och slutar med"medelsanvisning tillstyrks" bort ha följande lydelse; Med hänsyn till förslaget om ett nytt uppföljningsansvarför ungdomar från behöver medel beräknas dels förungdomslagen till utgången av , dels för den nya verksamheten underförsta . Såsom föreslås i motion 1985/86;A266 (m) bör erforderligamedel anvisas under ett nytt anslag benämnt Statsbidrag till arbetspraklik förungdomar. Beloppet för /87 kan anges till 720 milj. kr. Detförutsätts att regeringen senast återkommer till medett detaljerat förslag till statsbidrag för den ändrade verksamheten. dels att utskottets hemställan under 22 bort ha följandelydelse; 22. att med bifall till motion 1985/86; A266yrkandena 1, 16 och 17 delsavslår regeringens framställning om anslag för /87 tillStatsbidrag för ungdomslag, dels tillStatsbidrag för arbetspraklik för ungdomar för /87 anvisar ettförslagsanslag av , dels som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om förslag till stalsbidragsbestämmelser för den nyaverksamheten. Egenregiverksamheten (mom. 24) () och i (c)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 39börjar med "Det har" och på s. 41 slutar med "ovan anförts"bort ha följande lydelse; 9 1985/8Ö. Inom ramen för anslaget Sysselsättningsskapande ålgärdersvarar AMS i AU 1985/86:11 egen regi för beredskapsarbeten för en belydandegrupp rnänniskor som av olika skäl står utanför den ordinarie arbetsmarknaden.Dessa personer är ofta äldre ortsbunden arbetskraft eller arbetslösa medsocialmedicinska handikapp. har föreslagit attegenregiverksamheten helt avvecklas, och att resp. kommun tar ansvar för densvårplacerade arbetskraften. Regeringen ansluter sig till detta förslag. Utskottet instämmer i uppfattning att delvore olyckligt att nu helt avveckla denna verksamhet. a. regionalpolitiskaskäl talar för all en viss verksamhet av denna art bibehålls inom verket.Förläggningen i glesbygden av beredskapsarbeten för personer medsocialmedicinska handikapp har visal sig lyckosam ur rehabilileringssynpunkl.Det är dock myckel tveksamt om glesbygdskommuner med ansträngd ekonomi självakan ta ansvaret för förläggningarna. Den lokall bundna arbetskraften har ocksåmycket begränsade alternativa sysselsättningsmöjligheter. Kvarvarande beredskapsarbetenav denna art kan administreras av AMS inom ramen för berörda länsarbetsnämndersverksamhel. Produktionsenheten på AMS och regionkonloren kan sålunda avvecklas.Delta bör ges regeringen till känna. Med det anförda får syftet med övriga aktuella motioneranses vara tillgodosett. dels att utskottets hemställanunder 24 bort ha följande lydelse: 24. beträffande egenregiverksamheten altriksdagen med bifall till molion 1985/86; A255 yrkande 7 saml med anledning avmotionerna 1985/86;A211, 1985/86:A235, 1985/ 86;A247, 1985/86:A251 och1985/86:A254 som sin mening ger regeringen lill känna vad utskottet anförl omavvecklingen av AMS egenregiverksamhet. Egenregiverksamheten (mom. 24) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 39börjar med "Del har" och på s. 41 slutar med "ovan anförts"bort ha följande lydelse; föreslog att AMSegenregiverksamhet skulle avvecklas. Verksamheten sysselsätter främstpersoner med socialmedicinska handikapp, s. k. specialanvisade (SA). Dearbeten de utför kallas SA-arbelen. Därutöver förekommer arbeten för äldre,lokalt bundna arbetstagare främst i Norrlandslänen. Arbetsmarknadsministern föreslår att egenregiverksamheteni enlighet med kommittéförslaget skall upphöra. De socialmedicinskthandikappade skall fortsättningsvis i huvudsak komma under elt kommunallansvar. Behovet av fortsatta insatser i form av SA-arbeten äremellertid stort. Ett överförande av dessa arbeten till andra huvudmän är inlerationellt. AMS har för verksamheten byggt upp och vidareutvecklat enorganisation med unik kompetens. Den bör tas till vara för att bedrivaverksamhet för de utslagna människor del här gäller. Utskottetanser det vara märkligt från socialmedicinska utgångspunkter 130 alt AMSskall åläggas att avveckla egenregiverksamheten ulan att del finns AU1985/86:11 en ny huvudman som har beredskap, medel eller kompetens lill sittförfogande. I likhet med vpk föreslår utskottet att verksamheten med främstSA-arbeten skall fortgå under AMS huvudmannaskap. Däremot bör nuvarandeorganisation med regionkontor kunna avvecklas och resurserna i form av personaloch utrustning överföras lill länsarbetsnämnderna. dels att utskottets hemställan under 24 bort ha följandelydelse: 24. beträffande egenregiverksamheten attriksdagen med bifall till motion 1985/86;A251 samt med anledning av motionerna1985/86:A211, 1985/86:A235, 1985/86:A247, 1985/ 86:A254 och 1985/86;A255yrkande 7 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omavvecklingen av AMS egenregiverksamhet. Kontaktpersoner för psykiskt utvecklingsstörda (mom. 25) () och () anser dels att den del av utskottels yttrande som på s. 41börjar med "Motionsyrkanden om" och på s. 42 slutar med"aktuella delarna" bort ha följande lydelse; Svårigheterna att bereda psykiskt utvecklingsstördasysselsättning är mycket stora. De torde utgöra den grupp som är hårdastdrabbad av utestängning från arbetsmarknaden. föreslog i sitt betänkande att särskildakontaktpersoner bör utses på länsarbetsnämnder och arbetsförmedlingar för depsykiskt utvecklingsstörda. Utskottet är av samma mening att förutsättningarnaför att de skall kunna tillgodogöra sig arbetsförmedlingarnas service bör ökaväsentHgt om det finns personer som har ökade kunskaper om dennahandikappgrupp. Utskottet föreslår att vad nu anförts i anslutning tillmotionerna 1985/ 86;A245 (fp) och 1985/86;A265 (c) om arbetsmarknadsverkelsservice ål psykiskt utvecklingsstörda skall delges regeringen. dels att utskottets hemställan under 25 bort ha följandelydelse; 25. beträffande kontaktpersoner för psykisktutvecklingsstörda alt med bifall till motionerna 1985/86:A245 yrkande 1 och 1985/86; A265 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Medelsanvisning till anslaget förvaltningskostnader (mom. 30) under förutsättning av bifall till reservation 13. AlfWennerfors, och (alla m) anser dels attden del av utskottets yttrande på s. 43 som börjar med "Moderata 131 samlingspartiels"och slutar med "har begärt" bort ha följande lydelse; I de förvaltningskostnader regeringen beräknat ingår ettbelopp av 19,2 AU 1985/86:11 milj. kr. för handledarinsatser i ungdomslagens s.k. jobbsökarklubbar. Med hänsyn till förslaget att avskaffa ungdomslagen fränden och ersätta dem med ett sammanhållet uppföljningsansvar för16 19-åringar bör det angivna beloppet kunna minskas till 8,6 milj. kr. ienlighel med beräkningen i motion 1985/86:A266 (m). Utskottet är inte berettatt biträda den ytterligare anslagstilldelning som förordas i motion1985/86;A253 (vpk). Med åberopande av del anförda tillstyrks elt anslag tillAMV:s förvaltningskostnader med 1 . dels att utskottets hemställan under 30 bort ha följandelydelse: 30. att med bifall till motion 1985/86:A266yrkande 2, med anledning av propositionen i motsvarande del saml med avslag påmotion 1985/86:A253 yrkande 1 till förvaltningskostnaderför /87 anvisar elt förslagsanslag av 1 . Medelsanvisning till anslaget Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader (mom. 30) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 44 sombörjar med "Moderata samlingspartiets" och sluiar med "harbegärt" bort ha följande lydelse; I handikappkommitténs förslag ingår attlänsarbetsnämnderna skall filiföras resurser för uppföljning av främjandelagen.Denna lag syftar till att främja äldres och handikappades tillträde lillarbetsmarknaden. Eftersom resursbrist är ett viktigt skäl till att lagensintentioner inte fullföljts anser utskottet i likhet med vpk att var och en avlänsarbetsnämnderna skall tillföras en tjänst för att sälla främjandelagen ipraktisk tillämpning. De försök som arbetsmarknadsverket gjort för att merintensivt söka arbele ät funktionshindrade har gett bra resultat. Verkel börtilldelas medel för att mer permanent kunna bedriva sädana kampanjer. Särskiltbör man då la hänsyn till behovet av alt skaffa jobb åt utvecklingsstörda. För ovan angivna personalförstärkningar inomarbetsmarknadsverket för arbete med funktionshindrade bör anvisa 40milj. utöver regeringens förslag som i övrigt godtas. Förslaget i motion1985/86; A266 (m) om viss anslagsreducering avstyrks. dels all utskotiets hemslällan under 30 bort ha följandelydelse: 30. altriksdagen med bifall till motion 1985/86;A253 yrkande 1, medanledning av propositionen i motsvarande del samt med avslag på mofion1985/86;A266 yrkande 2 fill förvalt- _ningskostnader för /87 anvisar ett förslagsanslag av Bibehållandeav återflyttningsbidraget (mom. 33) AU 1985/86:11 , och (alla m)anser dels att den del av utskotiets yttrande på s. 45 sombörjar med "Det är" och sluiar med "motsvarande delar" bortha följande lydelse; har gällt att den som fått starthjälpför att flytta från hemorten för att ta ett arbete på annan ort har kunnal fåbidrag för att flytta fillbaka lill hemorten. Delta bidrag har använls i myckelliten ulslräckning. Under budgelårel 1984/85 betalades endasl ul ca 400 000 kr.i sådant stöd. Detta lyder på att behovet är ringa. Eftersom det är angelägetatt arbetsförmedlingen så långt möjligt befrias från administrativa uppgifterbör bidraget i enlighet med propositionen slopas med utgången av dettabudgelår. Förslagen i motionerna A219, A248 och A405 om att ålerflyttningsbidragetskall bibehållas avstyrks av utskottet. dels att utskottets hemslällan under 33 bort ha följandelydelse: 33. beträffandebibehållande av ålerflyttningsbidraget attriksdagen med avslag på mofionerna 1985/86: A219,1985/86: A248 i molsvarandedel och 1985/86; A405 yrkande 19 bifaller propositionen i motsvarande del. Bidraget för anställning av medflyttande (mom. 34) , och (alla m)anser dels alt den del av utskottets yttrande på s. 45 sombörjar med "Svårigheterna att" och sluiar med "avulskotlet" bort ha följande lydelse; Det är ofta förenat med stora svårigheter all rekryteras.k. nyckelpersoner till sysselsätiningssvaga regioner eftersom derashustrur/män har svårt all finna anställning på den nya orten. Som anförs imolion A266 är del utskottets mening att de problemen bör lösas på annal sättän genom det bidrag lill anställning av medflyttande som finns. De grundläggandeskälen till den bristande rörligheten på arbetsmarknaden, i detta som andrafall, utgörs av en mängd hinder som närmare redovisas i moderatasamlingspartiets motion 1985/86: A225. Moderata samlingspartiet har i annatsammanhang lagt fram förslag om ändringar av beskattningsreglerna som bl. a.leder till en bättre fungerande arbetsmarknad. Det berörda bidraget böravskaffas. Utskottet återkommer nedan lill de anslagsmässiga konsekvenserna. dels att utskottets hemställan under 34 bort ha följandelydelse; 34. beträffandebidraget för anställning av medflyttande attriksdagen med bifall till molion 1985/86:A266 yrkande 3 som sin mening gerregeringen fill känna vad utskottet anfört. Medelsanvisningtill anslaget Arbetsmarknadsservice AU1985/86:11 (mom. 39) , och (alla m)anser dels all den del av utskottets yttrande pä s. 47 sombörjar med "Utskottet har" och sluiar med "budgelåret1986/87" bort ha följande lydelse: I det föregående har utskottet dels tillstyrkt förslaget imotion 1985/ 86:A266 om att bidraget till medflyttande skall slopas, delsregeringens förslag till regeländringar för vissa flyttningsbidrag i övrigt. Förslageni motion A266 leder till kostnadsbesparingar av 25 milj. kr. Ulskollel föreslårdärför att . anvisas för Arbetsmarknadsservice under kommandebudgetår. dels att utskottets hemställan under 39 bort ha följandelydelse; 39. att med bifall till motion 1985/86: A266yrkande 5 samt med anledning av propositionen i motsvarande del lill Arbetsmarknadsserviceför /87 anvisar ett förslagsanslag av . Målen för AMU (mom. 43) (vpk) anser dels alt den del av utskottels yttrande på s. 49 sombörjar med "Vpk anför" och sluiar med "här sagts" bort haföljande lydelse: Den nya organisationen innebar enligt utskotiets meningatt AMU-verksamheten görs än mer förelagsanpassad än tidigare, vilket innebäratt AMU omvandlas till ett serviceorgan för näringslivet. Arbetsmarknadsutbildningens högtidligt proklameradefördelningspolitiska mål, som innebär stöd till dem som har den svagasteställningen på arbetsmarknaden, skjuts i bakgrunden till förmän för detillväxlpolitiska målen. Förläggningen av hela utbildningar eller delar avutbildningar till reguljära arbetsplatser innebär vidare att man stegvis suddarut gränserna mellan arbetsgivarnas och samhällets ansvar för fort- ochvidareutbildning av de anställda. Därigenom överför man en större del avpersonalulbildningskost-nader pä samhället. Del betyder att arbetsmarknadsutbildningens primäramålsättning blir åtgärder som stimulerar, underiällar och påskyndar industrinsstrukturella omvandling i stället för åtgärder som tillvaratar de arbetslösasoch riskgruppernas intressen under denna omvandlingsprocess. Utskottet anser liksom vpk all arbetsmarknadsutbildningenär en del av samhällets vuxenutbildning och att den bör verka för all stödjadem som har den svagaste ställningen på arbetsmarknaden. Det bör ske genomåtgärder som syftar till att överbrygga utbildningsklyftorna och därigenomverkar för ökad jämlikhet och social rättvisa. Därför bör utbildningen varaallsidig och bred, och den bör hållas på så hög nivå som möjligt.