bet · G901FiU32 · 1985-12-31 00:00:00 — Det innebär således att, om naturvårdens, kulturminnesvårdens,friluftslivets, fiskenäringens eller något allmänt intresse i övrigt inte ärnämnvärt berört i ett försäljningsärende, något hinder för en privat husägareatt få förvärva tomtmark inte bör föreligga. Som framhålls i propositionen bördock en förutsättning för markförvärvet vara att fastighetsbildning kan ske,dvs. att en lämpligt anpassad tomt kan avstyckas. Med anledning av vad motionärerna i motion 454 anför omatt det bör kunna finnas utrymme för både statlig och privatägd mark på sammaholme vill utskottet framhålla att propositionen inte lägger något hinder ivägen för ett sådant utnyttjande av holmarna. Departementschefen framhållersålunda (prop. s. 15) att - om det exempelvis på en stor kronoholme som är avintresse för staten finns en enstaka byggnad eller enstaka grupper av hus -hanhar svårt att se något avgörande principiellt hinder för en kommun eller privathusägare att få förvärva lämpligt anpassad tomtmark förutsatt att enavstyckning inte innebär intrång på det statliga intresset. Utskottet delardenna uppfattning. Motionärernas yrkande i denna del får således ansestillgodosett genom dessa uttalanden. Även om det i enlighet med propositionens förslag finns ettutrymme för enskilda personer att förvärva mark på kronoholmarna talar de olika statliga intressen som måste tillgodoses för att presumtionen bör vara att egendomen inte säljs. I likhet med departementschefen kan utskottet därför inte ställasig bakom förslaget att varje försäljningsärende skall prövas alldeles förutsätt ningslöst. Om en enskild person vill köpa mark får han följaktligen visa att statliga intressen inte nämnvärt berörs av en överlåtelse. På anförda skäl förordar lagutskottet att finaitsutskottetavstyrker bifall till FiU 1985/86:32 motion 454 yrkande 2 och tillstyrkerbifall till propositionen i berörd del. vill i likhet med departementschefenframhålla att det i en del fall kan vara förenligt med samhällsintresset attbosättningen på en kronoholme underlättas. Orsaken till att en arrendator villförvärva äganderätten fill marken är ofta att han vill kunna använda sinfastighet i belåningssyfte. Någon möjlighet att inteckna hus på ofri grundfinns inte . I stället tillämpas ett system med s. k.säkerhetsöverlåtelse innebärande att en gäldenär utan besittnirigsövergång(tradition) överlåter egendom (t. ex. en byggnad) till en fordringsägare somsäkerhet för en betalningsskyldighet. Det finns emellertid flera nackdelarknutna till säkerhetsöverlåtelsen, och den anses mindre önskvärd avkreditinstituten. I det fall att arrendatorn är näringsidkare finns dock vissamöjligheter för honom att kunna få önskat kreditbehov för rörelsens bedrivandetillgodosett genom företagshypotek och företagsinteckning enligt lagen(1984:649) om företagshypotek. Det anförda visar att det kan vara svårt för enarrendator att använda sin fastighet som kreditsäkerhet. med det allmänna intresset att stödja en yrkesverksamhet eller ettåret-runt-boende på en kronoholme för t. ex. bevaknings- ellersjöräddningsändamål bör därför, som departementschefen framhåller, vägas in vidprövningen av en ansökan om friköp. har i betänkandet (SOU 1984:22)Panträtt i registrerad nyttjanderätt föreslagit införande av ettregisterpantsystem avsett för byggnader på ofri grund. Förslaget övervägs förnärvarande i . Enligt vad utskottet inhämtat ärberedningsarbetet inriktat på att söka få fram en något enklare lösning än densom utredningen föreslagit. Om det införs ett regis.terpantsystem som gerbelåningsmöjligheter för ägare av hus på annans mark bör, såsom påpekas ipropositionen, även detta förhållande beaktas vid prövningen av en ansökan omfriköp. I det sammanhanget bör enligt lagutskottets mening också uppmärksammasden tid under vilken ett arrende på kronoholmarna bör upplåtas. Enligt 10 kap.2 § första stycket jordabalken får inte utan arrendenämndens tillståndarrendetiden understiga . Under hänvisning till det starka besittningsskyddsom bostadsarrendatorer åtnjuter finner sig departementschefen i propositioneninte böra generellt förorda en längre arrendefid än . Departementschefenframhåller emellertid att, om kreditgivare skulle kräva längre arrendetider , förvaltningsmyndigheten torde ha anledning att se positivtpå önskemålet om en längre arrendetid. Mot bakgrund av det arbete som pågår påatt tillskapa ett pantsystem för hus på ofri grund vill lagutskottetunderstryka vikten av att departementschefens uttalande följs. Beträffande arrendeförhållandena i övrigt konstaterarlagutskottet i likhet med departementschefen att det förekommer att enskilda äger och nyttjar byggnader på kronoholmarna utan att de närmare villkoren för rätten att behålla byggnaden på platsen regleras i ett skriftligt avtal mellan staten som markägare och byggnadens ägare. Enligt lagutskottets mening är det från flera synpunkter klart otillfredsställande att skriftliga avtal i förevarandefall inte finns. Departementschefen framhåller att avsaknaden av skriftliga avtal 12 är enbrist bl. a. med hänsyn fill den förköpsrätt enligt lagen (1985:658) om FiU1985/86:32 arrendatorers rätt att förvärva arrendestället som under vissaförutsättningar Bil. 1 gäller till förmån för en arrendator då ettarrendeställe skall säljas. kan tillägga att en skriftligavtalsreglering även är motiverad för att skapa ordnade förhållanden och föratt av rättviseskäl likställa alla husägare på kronoholmarna vadavtalsregleringen beträffar. Det sistnämnda har betydelse inte minst iavgiftshänseende, eftersom de husägare som inte har något skriftligtarrendeavtal inte betalar någon arrendeavgift. Det förtjänar också framhållasatt den enskilde genom ett skriftligt avtal kan få sin rättsliga ställning iförhållande till markägaren förbättrad även i andra avseenden än de som harsamband med den ovannämnda förköpslagen. Med hänvisning till det anförda villlagutskottet understryka vikten av att de statliga förvaltningsmyndigheterna iförekommande fall bör ta initiativ till att rätta till den brist somavsaknaden av skriftliga avtal medför. Propositionen föranleder i övrigt intenågon erinran eller något särskilt uttalande av lagutskottet. Närvarande: (), (), (), (), (), AllanEkström (m), (), (), (),(), (), (), (), () och (). (), (), (), (), (), () och MarianneKarlsson (c) anser att den del av utskottets yttrande som börjar på s. 2 med"delar" och slutar på s. 3 med "om friköp"bort ha följande lydelse: anser det i och för sig riktigt att enutgångspunkt för prövningen av friköpsärenden bör vara att staten behålleräganderätten till all sådan mark på kronoholmarna som staten har ett väsentligtintresse av. Det innebär å andra sidan att hinder mot friköp inte bör föreliggaom kronoholmen är belägen utanför områden som är av riksintresse eller avregionalt intresse för naturvården, kulturminnesvården eller det rörligafriluftslivet. Om en holme är belägen inom ett område som är avriksintresse eller har ett viktigt regionalt intresse, bör möjligheterna att förvärva den vara begränsade om holmen är obebyggd. Är holmen däremot bebyggd måste, som framhålls i remissvaret av i , en mer nyanserad bedömning ske. Bebyggelsen har ofta funnits sedan mycket it lång tidtillbaka och utgörs i vissa fall av permanentbebyggelse men också av . FiU1985/86:32 fritidsbebyggelse av god standard. Även om de allmänna intressen somstår Bil. 1 emot köpintresset har stor tyngd kan man inte bortse från attarrendatorn, i sin egenskap av bostadsarrendator, har ett starktbesittningsskydd. Det förhållandet innebär att, om försäljning inte medges, manändå har att räkna med att huset kommer att stå kvar med marken alltjämtupplåten som bostadsarrende. I den hemfridszon som finns kring bostadshuset ärallemansrätten redan utsläckt. från denna synpunkt innebär, somlänsstyrelsen också framhåller, en överlåtelse av äganderätten inte någonförsämring för naturvården eller det rörliga friluftslivet, allt underförutsättning att ett större område inte avstyckas än som kan anses motsvaraden hemfridszon som tagits i anspråk. Att utnyttjandet av bostadshusen skullenämnvärt förändras av avstyckningen saknas anledning att anta. Utskottet vill vidare peka på att orsaken till att enhusägare på en kronoholme vill förvärva äganderätt till den arrenderade markenofta är att han vill kunna använda sin fastighet i belåningssyfte, exempelvisför att kunna genomföra en nödvändig renovering eller modernisering av fastigheten.Någon möjlighet att inteckna en fastighet på ofri grund finns inte förnärvarande och möjligheterna att på annat sätt använda fastigheten somkreditsäkerhet är begränsade. Enligt lagutskottets mening bör belåningsbehovetvägas in vid prövning av frågan om rätt till friköp. Som framhålls ipropositionen kan det också vara angeläget för samhället att stödja enyrkesverksamhet eller ett året-runt-boende på en kronoholme för t. ex.bevaknings- eller sjöräddningsändamål. delar departementschefensuppfattning att även sådana omständigheter bör kunna vägas in vidfriköpsprövningen. Det anförda visar att friköp av eller på bebyggdakronoholmar bör kunna ske även inom områden av riksintresse eller regionaltintresse för naturvården och det rörliga friluftslivet, allt underförutsättning att fastighetsbildning är möjlig. Med denna utgångspunkt kanutskottet inte dela departementschefens uppfattning att presumtionen bör varaatt egendomen inte säljs och att det får ankomma på den enskilde köparen attvisa att inga allmänna intressen berörs negativt. I stället biträderlagutskottet i likhet med motionärerna i och länståndpunkt att försäljningsärendet bör prövas förutsättningslöst. redovisat ovan kan olika allmänna och enskilda intressen i ettärende ha olika tyngd, och det synes därför vara en naturiig ordning attföreträdare för de olika intressena får framföra och söka styrka sinapåståenden om lämpligheten av ett friköp, varefter den förvaltande myndighetenhar att förutsättningslöst pröva de synpunkter som framförts i ärendet. vill tillägga att det, om ärendet rör en storholme, inte är säkert att ett viktigt allm.änt intresse behöver tillgodoses genom att hela holmen förbehålls staten eller eventuellt kommunen. Som motionärerna anför bör det kunna i vissa fall finnas utrymme för såväl statlig som privatägd mark på en holme utan att de olika intressena kommer i konflikt med varandra. Även departementschefen har i propositionen (s. 15) ställt sig positiv till en sådan ordning. anser för sin del det angeläget att man vid varje prövning av friköp av mark, som utgör del av en större holme, 14 övervägerom inte det allmänna intresset kan tillräckligt tillgodoses genom FiU1985/86:32 att bara en del av holmen bibehålls i allmän ägo. Med en sådanordning Bil. 1 öppnas större möjligheter för enskilda att kunna förvärva t.ex. ett mindre markområde i anslutning till ett redan befintligt bostadshus. förordar att finansutskottet hemställer attriksdagen ger regeringen till känna vad lagutskottet med anledning av motion454 yrkande 2 anfört om prövningen av ärenden om friköp av mark påkronoholmarna. Jordbruksutskottetsyttrande /86:6 y om kronoholmarnas framtida disposition FiU 1985/86:32 Bil. Genom beslut har finansutskottet berettjordbruksutskottet tillfälle att avge yttrande över proposition 1985/86:110 omkronoholmarnas framtida disposition jämte motioner. I propositionen föreslås riktlinjer för den framtidadispositionen av de s. k. kronoholmarna. Riktlinjerna innebär att staten även iframtiden bör äga en kronoholme om denna behövs för statligt ändamål eller omden är av riksintresse för naturvården m.fl. intressen enligt riktlinjerna iden fysiska riksplaneringen. Om holmen saknar nämnvärd betydelse för dessaintressen bör enskilda kunna få köpa mark på den. Yrkesfiskares rätt enligt förordningen (1950:697) omfiskerätten vid vissa kronan tillhöriga havsstränder, skär och m. m. attavgiftsfritt uppföra byggnader på kronoholmarna föreslås upphöra för framtiden.Fisket med rörliga redskap vid dessa föreslås förbli fritt genom ändringi lagen (1950:596) om rätt till fiske. Fisket med fasta redskap vidkronoholmarna får som ske endast efter tillstånd. Fisket med rörligaeller fasta redskap skall således inte påverkas av en eventuell försäljning. Lagrådethar utan erinran granskat lagförslaget. Två motioner har avlämnats med anledning av propositionen.Dessa berör icke jordbruksutskottets beredningsområde och föranleder såledesinget yttrande från utskottets sida. Utskottet har ingen erinran mot regeringeris förslag i dedelar detta berör utskottets beredningsområde. Närvarande: (). (),(), i (), (), LarsErnestam (fp), (), (), (), (). (), (), ÅkeSelberg (s). () och (vpk). om kronoholmarnas framtida disposition (prop. 1985/86:110) har berett bostadsutskottet tillfälle attyttra sig över proposition 1985/86:110 om kronoholmarnas framtida dispositionjämte motioner. yttrande avser propositionen ochmotionerna såvitt rör frågor dels om den fysiska riksplaneringens inverkan påde föreslagna riktlinjerna för dispositionen av kronoholmarna, dels om detföreslagna företrädet för kommunerna att förvärva kronoholmar och dels omlänsstyrelsernas befattning med förvaltningen av kronoholmarna. Enligt propositionens riktlinjeförslag bör kronoholmarbehållas i statlig ägo om den samhällsekonomiska nyttan täcker densamhällsekonomiska kostnaden. Denna förutsättning skall anses vara för handenbl. a. om en kronoholme är riksintressant ur de synpunkter som en myndighet haratt bevaka. Detta gäller särskilt de kronoholmar som med hänsyn till förekommandebetydande naturvärden eller kulturminnesvärden har utpekats som riksintressantai den fysiska riksplaneringen och därtill knuten översiktsplanering. Finns inte skäl att behålla en kronoholme i statlig ägo, bör,enligt propositionen, en avyttring kunna övervägas. Därvid bör kommunen gesföreträde till förvärv. I propositionen anförs som skäl för en sådan ordningatt kommunen har inflytande över de allmänna lämplighetsbedömningar som skallgöras enligt fastighetsbildningslagen för att en avstyckning ledande tillförsäljning av den statliga marken skall kunna göras. Vidare anförs attkommunen som ägare tidsmässigt kan anpassa en eventuell vidareförsäljning medhänsyn till de krav på utbyggd service m. m. som kan följa på sådanaöverlåtelser. I motionerna 1985/86:Fi453 (fp) och Fi454 (m) framförs avvikande uppfattningari fråga om den föreslagna företrädesrätten för kommunerna. bådamotionerna hänvisas bl. a. till ett remissvar av för Göteborgsoch län, vari görs den bedömningen att avyttring av kronoholmsmarkfrämst kommer i fråga beträffande redan bebyggd mark. Enligtlänsstyrelsen finns inte anledning att anta att en kommun skulle åsamkasökade kostnader genom att marken friköps. Det torde vidare enligt länsstyrelsenvara uteslutet att kommunen skulle utnyttja företrädesrätten till attta bort bostadsbyggnader av normal standard. Det torde därför, anför ,vara en onödig omgång att kommunen först köper mark för att sedansälja den vidare. I motion Fi453 yrkas avslag på riktlinjerna i propositionsåvitt rör FiU 1985/86:32 kommunernas företrädesrätt, och i motion Fi454yrkande 1 föreslås riksda- Bil. 3 gen besluta att kommunerna inte skall haföreträde framför enskilda. I denna motion hemställs också, yrkande 2, attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionenom förvärv av mark för enskild person. Den linje som förespråkas i motionen äratt statens och kommunernas markinnehav bör minska till förmån för en bättrefungerande marknadsekonomi. Om en kommun inte kan påvisa ett specifikt behov avmarkförvärv, bör staten behålla marken. På som har betydelse förfriluftslivet bör enskilda få förvärva enbart hus och normalstor tomt. Det börfinnas utrymme för både privatägd och statlig mark på samma holme. Prövningenav frågor om avyttring av kronoholmsmark bör vara förutsättningslös i varjeärende. ansluter sig till förslaget ipropositionen om rätt för kommunerna att få företräde till förvärv avkronoholmsmark som staten, vid den samhällsekonomiska prövningen och däriingående avvägningar mot bl. a. riktlinjerna i den fysiska riksplaneringen,finner sig böra avyttra. Till de skäl som åberopas i propositionen kan läggasatt kommunerna även i andra avseenden än i fråga om fastighetsbildningen hartillagts ett stort ansvar i markpolitiska frågor. Det är därför konsekvent attkommunerna fåren stark ställning även i fråga om kronoholmsmarken. Det finns enomfattande rätt. för kommunerna att förköpa mark enligt förköpslagen. Denna laggäller dock inte i fall där staten är säljare, och det är därför befogat att,så som förutskickas i propositionen, anpassa bestämmelserna i fastighetsförsälj-ningsförordningen(1971:727) till de föreslagna riktlinjerna för att företrädesrätten skall fågenomslagskraft. föreslår att finansutskottet tillstyrkerpropositionen i nu berörd del och avstyrker de med anledning av propositionenväckta motionerna Fi453 (fp) och Fi454 (m) yrkande 1. Utskottet finner inte anledning tillstyrka förslaget imotion Fi454 (m) yrkande 2 om ett uttalande om att statens och kommunernasmarkinnehav bör minska till förmån för en bättre fungerande marknadsekonomi.Från de utgångspunkter bostadsutskottet närmast har att beakta finns inteanledning föreslå göra det i motion Fi454 (m) yrkande 2 föreslagnauttalandet. Propositionen innehåller i övrigt bl. a. förslag om attden nuvarande tillsynen genom kammarkollegiet och länsstyrelserna av vissakronoholmar, som inte förvaltas av annan myndighet, skall överförastilTdomänverket. har ingen erinran mot att länsstyrelsernas begränsade ansvar för vissa förvaltningsfrågor upphör. Propositionen har i övrigt - såvitt den omfattas avbostadsutskottets granskning - inte föranlett någon erinran eller någotsärskilt uttalande av bostadsutskottet. Närvarande:Kjell A. (), (), (), FiU 1985/86:32 (),EriingBager (fp), Per OlofHåkansson (s), gj[ 3 (m), (), BertilDanielsson (m), (), (vpk), (),(), () och (). företrädesrätt vid avyttring av kronoholmsmark (), (), (),() och () anser att den del avutskottets yttrande som börjar "ansluter" och slutar"Fi454 (m) yrkande 1" bort lyda: Enligt bostadsutskottets uppfattning talar goda skäl förden uppfattning som kommer till uttryck i de båda motionerna. Det förefallersålunda omotiverat att ge kommunen en företrädesrätt ide fall staten säljer enbebyggd fastighet, som skall fortsätta att utnyttjas för bostadsändamål.Kommunen har genom det samrådsförfarande som gäller enligtfastighetsförsäljningsförordningen (1971:727) redan så goda möjligheter attgöra sina önskemål om markförvärv på kronoholmarna gällande att en skyldighetdärutöver för staten att alltid först erbjuda kommunen att köpa kronoholmsmarkinte framstår som erforderlig för att kommunen skall kunna tillgodose sinaintressen. Förfarandet för att bereda kommunen tillfälle att utnyttja denföreslagna företrädesrätten innebär dessutom att ytterligare ett byråkratiskttröghetsmonient tillskapas i försäljningsärendena. Det förtjänar påpekas attkommunen genom sin starka ställning i fastighetsbildningsfrågor har godamöjligheter att tillse att inte mer mark än kommunen finner lämpligt försäljstill enskilda. föreslår därför finansutskottet att avstyrkapropositionsförslaget i nu behandlad del och att med anledning av motionernaFi453 (fp) och Fi454 (m) yrkande 1 som sin mening ge regeringen till känna vadbostadsutskottet här anfört. Försäljning av kronoholmsmark till enskilda , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande som börjar "Utskottetfinner" och slutar "föreslagna uttalandet" bort lyda: Det är vidare rimligt att gör uttalanden omriktlinjerna för försäljning av kronoholmsmark till enskilda i enlighet med vadsom ovan redovisats om innehållet i motion Fi454 (m). föreslårdärför finansutskottet att tillstyrka att med anledning a\' motionFi454 (m) yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadbostadsutskottet har anfört. 3.Kommunal företrädesrätt avseende bebyggd FiU 1985/86:32 och (båda c) anför: Vianser det rimligt att kommunen får en företrädesrätt vid avyttring avkronoholmsmark som inte är bebyggd. När det däremot gäller mark som redan ärbebyggd får man förutsätta att ändamålet med en försäljning är att bebyggelsen,som oftast torde utgöras av bostadsbyggnader, skall bestå fastän i annan ägo.Kommunen torde i sådana fall endast undantagsvis ha något intresse av attbehålla mark som den förvärvat genom sin företrädesrätt. Det framstår alltså idessa fall som en onödig omgång att ha en ordning med företrädesrätt. gotab 1986 10924 20