bet · G901FöU9 · 1985-12-31 00:00:00 — Försvarsrriinistern redogör översiktligt för devärnpliktigas nuvarande reseförmåner (s, 49), Han erinrar bl, a, om devärnpliktigas rätt till en fri resa i Värnpliktiga som har mer än hem, FöU1985/86:9 som tjänstgör på eller sorn måste anslå mer än tio limmar fören resa med tåg fär utnyttja reguljärt flyg för tvä hemresor , ommyndigheten inte genom t, ex, charteröverenskommelse eller genom, utnyttjandeav egna resurser kan anvisa annal färdmedel. Försvarsministern anmäler alt försvarelsrationaliseringsinstitut (FRI) på överbefälhavarens uppdrag har föreslagitvissa åtgärder som reducerar kostnaderna för värnpliktsresor. Uppdraget lillFRI lämnades, uppger försvarsministern, mot bakgrund av atl dessa kostnaderfrån /81 lill /84 har ökat från ca 193 milj, kr,till ca 319 milj, kr, eller med totalt ca 126 milj, kr, FRLsförslag innebär bl, a, - övergång tilllokalt kostnadsansvar för värnpliktigas resor - ökatutnyttjande av anvisade färdmedel i form av flyg, tåg och båt - belräffanderesor på korta och medellånga avstånd övergång från tåg lill buss - beträffanderesor på medellånga och längre avstånd övergäng från flyg till tåg - utnyttjande avhuvudsakligen båt till och från och avtag mellan och - utnyttjande avflyg för värnpliktsresor mellan och , FRI beräknar att ett genomförande av dess förslag skullemed föra en årlig besparing om 42 milj, kr, för /86 och om 67milj, kr, för varje budgetår därefter. Försvarsministern förklarar sig dela överbefälhavarens oroöver kostnadsutvecklingen för värnpliktsresor och sympatisera med hanssträvanden alt nedbringa dessa kostnader. Denna strävan fär emellertid enligtförsvarsministern inte gå ut över de värnpliktigas rätt all komma hem undertjänstefria veckoslut. Mot bakgrund av den allmänna ekonomiska situationen förförsvarsmakten anser han dock att värnpliktsresorna bör kunna rationaliserasoch förbilligas även om bekvämligheten för de värnpliktiga i vissa fall kankomma att minska något, I anslutning härtill anför han bl, a, följande: Sådana förändringar bör dock genomföras i samverkan med devärnpliktigas representanter i resp. förbandsnämnd och så långt som möjligt anpassas till de förhållanden som råder pä förbandsorten varvid också möjligheterna alt variera utbildningens veckoanpassning bör uppmärksammas. Jag avser föreslå regeringen atl genom ändring i värnpliklsförmånsförordningen skapa ytterligare möjlighet att lokalt anpassa resandet. De nuvarande bestämmel serna om när ledighetsresorna får företas med reguljärt flyg bör därvid ersättas med mera generella föreskrifter som ger ett ökat utrymme för lokala initiativ. Med en långsiktig planering av resandet och utbildningsverksamhe ten bör enligt min mening därvid kunna uppnås att såväl strävan efter billigare transportlösningar som de värnpliktigas behov av rimlig bekvämlig het och snabbhet i resandet kan tillgodoses. Den föreslagna övergången till lokalt kostnadsansvar för värnpliktsresorna skapar enligl min mening goda förutsättningar för detta. Strävan bör vidare vara alt genomföra de föränd ringar som kan bli aktuella när förbanden har få inneliggande värnpliktiga, g Enligtförsvarsministern ankommer det på berörda myndigheter all fatta FöU1985/86:9 beslut med anledning av FRLs förslag. Dessa bör därvid enligt hansmening åläggas att beakta vad han har anfört i propositionen. Försvarsministern berör också de värnpliktigas möjligheterall med stöd av avtal som har träffats med lokaltrafikförétagen utnyttja dessaföretags Irafiklinjer ulan kostnad för den enskilde. Kostnaden för denna förmånhar ökat med och uppgår, anför försvarsministern, till46 milj, kr, för innevarande budgetår. Av försvarsministerns anförande framgåratt denna förmån delvis har utgått utöver vad som anges ivärnpliklsförmånsförordningen. Med hänsyn till de begränsade medel som kanavsättas till värnpliklsförmäner måste enligt försvarsministern allvarligtövervägas om så omfattande belopp även fortsättningsvis skall avdelas för dellaspeciella ändamål. 1985/86:Fö309 av m,fl, (vpk) vari yrkas atlriksdagen hos regeringen begär förslag till förbättringar av de värnpliktigasekonomiska förmåner, resor m, m, i enlighet med vad som föreslås i motionen(delvis), 1985/86:Fö310 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna vad som i motionen anförtsbelräffande de värnpliktigas fria resor. Utskottet anser liksom försvarsministern attkostnadsutvecklingen måste hällas under uppsikt även såvitt gällervärnpliklsresor. Den avsedda övergången till lokal anpassning av resorna ochtill lokalt kostnadsansvar tillstyrks. är del viktigt alt slä fastalt tjänstgörande värnpliktiga skall kunna komma hem under tjänstefriaveckoslut, I den nu aktuella delen av motion FÖ309 förordarvänslerpartiet kommunisterna elt system med rätt för tjänstgörandevärnpliktiga till etl obegränsat anlal resor på alla privata, statliga ochkommunala kommunikationsmedel. Ett sådanl system kan utskottet av kostnadsskälinte tillstyrka. Enligt motion Fö310 (s) skulle en förändring avtjänstgöiande värnpliktigas resemöjligheter allvarligt försämra motivationenhos värnpliktiga i de fjärrekryterade förbanden. Med anledning av kritik somhar framförts mot förslaget och frågor kring de ekonomiska kalkylerna ansermotionären det vara angeläget att man noga följer utvecklingen. När utskottet inhämtat uppgifter om detaktuella lägel beträffande värnpliktsresor har intresset i första hand kommitatt knytas till förhållandena för värnpliktiga som grundutbildas i och påGotland, Beträffande har inhämtats alt ett nytt avtal medLinjeflyg AB medger kostnadseffektiva värnpliktsresor med flyg till , Sådan hemresa beräknas kunna erbjudas den värnpliktige i sådan utsträckning att han liksom kan utnyttja flygresa vartannat veckoslut. För övriga veckoslut planeras resor med låg. Utskottet har inle någol att invända, ,. För värnpliktiga som tjänstgör på Golland har beslutatsatt resor med FöU 1985/86:9 båt skall utnyttjas i första hand. För vissavärnpliktiga utnyttjas flygresor. Som princip har fastslagits alt denvärnpliktige skall nä hemmet som tjänsten slutar. Utskottet anslulersig till denna princip, som enligl utskoltels mening också bör få betydelse närman beslutar vilka värnpliktiga som skall grundutbildas på , Elt ändrat mönster för värnpliklsresor till och fränGotland liksom i övriga delar av landet kan tänkas få effekter som inte äravsedda. Det finns därför anledning att, i första hand garnisonsvis, följautvecklingen och göra nödvändiga förändringar. Något uttalande av riksdagenenligt motion Fö310 är dock inle påkallat. Utskottet avser atl informera sig omutvecklingen. Medhänvisning till det anförda hemställer utskottet 1, all riksdagenmed bifall till proposition 1985/86:100 och med avslag pä motion 1985/86:Fö309i denna del godkänner vad föredragande statsrådet har förordat omvärnpliktigas fria resor, 2, alt riksdagenavslår motion 1985/86:Fö310 om ett uttalande av beträffande viklen avatl följa utvecklingen, 3 Reglerna för näringsbidrag I motion 1985/86:Fö318 av tredje vice talman () yrkas att beslutar att hos regeringen begära förslag omändrade regler för näringsbidrag i enlighet med vad som anförs i motionen. Enligt familjebidragslagen (1978:520) har entjänsteplikiig under vissa förutsättningar rätt till näringsbidrag underplikttjänstgöring. Ett av villkoren är alt den ijänstepliktige helt ellerdelvis har sin försörjning från näring som drivs av honom eller hans maka.Rätlen föreligger ocksä "om näringen drivs av juridisk person, vari aktiereller andelar lill övervägande del ägs eller på därmed jämförligt sätt innehasav den Ijänstepliktige eller hans maka" (19§), Motionären påpekar atl nämnda regel medför all om det i enrörelse finns flera delägare med lika slora andelar sä kan näringsbidrag inteutgå, "Detta leder till orimliga konsekvenser för två personer somgemensamt driver t, ex, elt åkeriförelag. Enligt.min mening bör näringsbidragkunna utgå även om de ijänsteplikligas andel är hälften eller mindre irörelsen, förutsatt att den Ijänstepliktige har sin huvudsakliga inkomst fränrörelsen," Utskottet har inhämtat atl såväl överbefälhavaren somförsvarsministern delar uppfattningen i motionen. En preliminär uppskattning avmerkostnaden för en ändring enligt förslaget har gjorts. Inom försvarsdepartementetgörs förberedelser för ett lagförslag under /87, Med hänsynhärtill finner utskottet inte nödvändigt alt begär förslag om ändraderegler. Medhänvisning till det anförda hemställer utskottet FöU 1985/86:9 atlriksdagen avslår motion 1985/86:Fö318, Närvarande: (), (), RolandBrännström (s), (), (), i (c), (), (), (), (), (), (), (), () och (). , och (alla m) anserbeträffande marinens personalram dels att den del av utskottets anförande som pä s, 7börjar med "Utskottet anser" och slutar med "i bilden" bortha följande lydelse: Utskottel delar motionärernas uppfattning att riksdagenredan nu bör ta ställning för en ökning av marinens personalram enliglmarinchefens och överbefälhavarens förslag. Om ett beslut inte fattas nuriskerar man bl, a, atl ubåtsskyddsverksamheten försvåras av personalbrist.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna, dels att utskottets hemställan (s, 9) i moment 3, a) bortha följande lydelse: 3,beträffande övriga frågor om den anställda personalen a) attriksdagen med anledning av proposition 1985/86:100 och med bifalltill motion 1985/86:Fö202, yrkande 7 i denna del, som sin mening gerregeringen till känna vad utskottel har anfört om marinens () och () anserbeträffande samlevnadsundervisning i den militära befälsulbildningen dels att den del av utskottets anförande som på s, 8börjar med "Utskottet förutsätter att motionen" och på s, 9 slutarmed "inle påkallat" bort ha följande lydelse: Jämställdhet mellan kvinnor och män är en av de viktigastefrihelsfrågorna i samhället. Attitydförändringar och reformer behövs på alla samhällsområ den. Jämställdhelslanken bör bli en del av allt beslutsfattande. Den måste därför enligt utskottets mening beaktas också när det gäller utformningen av utbildningen lill yrkesofficer, 13 Yrkesofficerarna har avgörande betydelse förvärnpliktsutbildningen, FöU 1985/86:9 Deras attityder får slor betydelseför unga värnpliktiga. Det är därför viktigt atl frågor om samlevnad ochkönsroller förs in i utbildningen till officer. Överbefälhavaren har i skilda sainmanhang och tillulskotlet framfört atl könsrollsfrågor och därmed sammanhängande attityder ochvärderingar kommer all beaktas och ingå i ledarskapsutbildningen. Denna strävanbör stödjas och preciseras av statsmakterna, Enligl utskottets mening börutbildningen vid officershögskolorna kompletteras med etl avsnitt angåendesamlevnad och jämställdhet. Detta bör som sin mening ge regeringentill känna, dels att utskottets hemställan (s,9) i moment 3, d) bort ha följande lydelse: 3, belräffande övriga frågor om denanställda personalen d) atl med bifall till molion 1985/86:Fö316 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört om samlevnadsundervisningi den militära befälsutbildningen. (), (), i (c), (), (), () och () anför: 1 molion Fö202 (m) påpekas att om man utarmarförsvarsmaktens resurser i sådan grad alt vardagsverksamheten blir lidande säfär detta allvarliga följder även pä del personalpolitiska planet. Vi delardenna uppfattning. Utöver personalpolitiska åtgärder måste avdelas tillräckligaresurser för bl, a, en realistisk övningsverksamhet. Personalen måste upplevaall förmågan till insats, och skickligheten i den personliga rollen, kanupprätthållas och utvecklas. Det hade funnits betydligt större utrymme för att redanunder kommande budgetår genomföra förbättringar på dessa områden om riksdagenhade beslutat enligt reservation 6 (m, fp, c) till försvarsutskottets betänkande1985/86:8, Ytterligare 240 milj, kr, hade i så fall stått till förfogande förbetydelsefulla åtgärder. Vi finner det vidare angeläget att framhålla alt staten -arbetsgivaren -givetvis har möjlighet att , och ensidigt, vidtarekryteringsfrämjande åtgärder, i (c) och () anför: Det ändrade mönstret för värnpliktsresor lill och frånGotland, som redovisas i budgetpropositionen, kommer med all sannolikhet atl fåeffekter på det civila resandet som inte är önskvärda. Det tidigare avtalet med möjliggjorde förstuderande ungdomar och övriga pendlare att utnyttja flyget i omvänd riktningtill och från Visbyfredagar och . Risken är stor atl avgångarna med flyg blir FöU1985/86:9 färre. Den av Linjeflyg planerade övergången från 120- till90-minulerslrafik kommer troligen att anstå tills vidare. När nu Gotlandsfärjan är anvisat färdmedel på grund av allflygel blivit för kostsamt så kommer detta att medföra betydande inskränkningarför civila resenärers möjlighet att få hytlplalser frän lill påsöndagkvällar. Det är från regionalpolitisk synpunkt otillfredsställandeatt den tidigare ömtåliga trafiksituationen till och frän Golland blir utsattför ytterligare störningsmoment. Det lokala kostnadsansvaret borde i stället hamöjliggjort andra alternativ, eftersom inga extra resurser sätts in ifärjetrafiken. PM 24/86 FöU 1985/86:9 På uppdrag avstatssekreteraren I, , Underlag för försvarsutskottet beträffande pilotfrågan Statssekreteraren i försvarsdepartementet har 1986-04-17orienterat FöU om utvecklingen beträffande pilolfrågan, utöver vad som anförs iregeringens skrivelse 1985/86:156, Härvid gjordes även vissa kompletteringartill skrivelsen. Dessa sammanfallas nedan, Avtal om lönevillkor m.m. Parterna har slutit avtal om vissa löne- ochanställningsvillkor för flygtjänstgörande personal inom försvarsmakten. Regeringen skall godkän na avtalet innan det blir giltigl och får tillämpas. Avtalet bifogas, (ej här) Avtalet rör samtlig flygtjänstgörande personal inomförsvarsmakten, således även de militära helikoplerpilolerna. Flygbolagen har av säkerhetspolitiska skäl ålagts allbegränsa sin rekrytering av flygvapenpiloter lillsammanlagt ell tjugotal. Regeringen har i proposition 1985/86:100 (bil, 6 s,40) anmält alt del har gjorts klart för flygbolagen atl del kan godtas atthögst tio piloter rekryteras från flygvapnet under är 1987, Densäkerhetspolitiska utgångspunkten framhålles härvid, I förhandlingarna inför det avtal som parterna har slutit,har regeringens restriktioner mot flygbolagen varit en dominerande fräga menhar av formella skäl inle kunnat las upp till förhandling eftersom den inte äravtalsbar. Problemet har lösts på så sätt att parterna hemställer om attregeringen anmäler till atl den begränsning av rekryteringen avflygvapenpiloter som flygbolagen har ålagts upphävs. Härvid harparterna enats om följande grunder: - Tillgången på flygvapenpilotermäste bestämmas från säkerhetspolitiska utgångspunkter, - Avtalet skapar förutsättningarför all etl från säkerhetspolitiska utgångs punkter tillräckligt antal piloter kommer att välja att stanna kvar i flygvapnet. Till detta har arbetsgivarsidan fogat enprotokollsanleckning som anger att utfallet av pilotavgångarna kommer attfortlöpande utvärderas från säkerhetspolitiska utgångspunkter. Mot bakgrund av all de avialsslulande parterna är ense omatl avtalet är sä bra att ett tillräckligt antal piloter kommer att välja attstanna kvar i flygvapnet,bedömer försvarsministern alt de restriktioner som har angetts FöU 1985/86:9för flygbolagen för är 1987 inte längre behövs. Restriktionerna mol Bilagaflygbolagen finns emellertid kvar , Del gör att del finns tidatt utvärdera effekterna av avtalet och hur det påverkar piloternas benägenhetatt stanna kvar i flygvapnet medan det hittillsvarande "skyddet" motflygbolagen fortfarande finns kvar. De totala tillgångarna pä flygvapenpilotermåste givelvis säkerställas och bestämmas från säkerhetspolitiska utgångspunkter, Flygbolagens medverkan i den civila pilotutbildningen Del finns etl samarbetsavtal mellan staten och SAS om atlstaten i princip skall utbilda civila irafikflygare i sädan omfattning att SASsvenska rekryteringsbehov kan mötas liksom även behoven hos del civilatrafikflyget i landet i övrigt. Avtalet slöts 1983 och gäller . Det är viktigtatl snabbt öka den totala tillgången på piloter. Som framgår av skr,1985/86:156 flnns en arbetsgrupp som undersöker om organisation ochhuvudmannaskap för TFHS i kan ändras för alt rekryteringen av civilaflyglärare från flygbolagen skall underlättas. Arbetsgruppen har just slutförtsill arbete och finner att frågan om byte av huvudmannaskap för TFHS är förlidigl väckt. Arbetsgruppen anser atl nägon förändring inle börske. Därmed följer också atl den utökning av utbildningen av kvalificeradecivila trafikflygare som föreslogs i årets budgetproposition (från 30 lill 60elever ) inle kan genomföras. Arbetsgruppen bedömer alt insatser i andraformer än via TFHS för atl på kort sikt milda bristen pä kvalificerade piloterkan bli nödvändiga och pekar pä atl en framkomslmöjlighel kan vara att statennu mera aktivt - och parallellt med verksamheten vid TFHS - stöder annankvalificerad pilotutbildning som bedrivs i landet. Försvarsministern delar arbetsgruppens bedömningar ochanmäler atl de medel som under anslaget Flygvapenförband: Ledning ochförbandsverksamhel har beräknats för utbildning av civila piloter vid TFHS börfå utnyttjas för utbildning av civila piloter inle enbart vid TFHS, Samordning av civil pilotutbildning i , Norgeoch Utredningslägel beskrivs i skrivelsen. Några officiellabesked har ännu inle lämnats från och men på tjänstemannanivå harmeddelats alt man i avser alt genom en proposition ansluta sigtill en gemensam utbildning i , Som föreslås i Krönmarks utredningrör det sig om de sista 6 månadernas utbildning medan den inledande flygutbildningenunder 12 månader genomförs i , Utbildningen i av norska eleverberäknas börja , En viktig förutsättning är härvid atl flyglärarefrån ställs till förfogande. Frän dansk sida har på tjänstemannanivåanmälts atl man inte avser att ansluta sig till utbildningen i menatl det är angelägel med etl fortsatt nordiskt samarbete beträffandeutbildningsmetoder m,m, I proposition 1985/86:100 (bil, 6 s, 39) anmälerförsvarsministern atl han har ålagt chefen för flygvapnet att planera för en intagning vid TFHS av ca 60 17 elever perär, varför chefen för flygvapnet har genomfört eller kommer all FöU1985/86:9 genomföra vissa investeringar i byggnader och materiel för alt kunnasvara upp mol den ökade intagningen av elever. Som anförts under p, 2 ovan blir intaget av svenska eleverinte så slorl som planerats. Genom den förutsedda norska anslutningen tillutbildningen i kommer ändå investeringarna lill nytta. De medel som1986/87 har beräknats för investeringar för en utökad svensk pilotulbildningbör därför i stället vid behov få utnyttjas för att göra sådana investeringarsom är angelägna för att förbereda en norsk utbildning i , Avsiktenär atl investeringarna återbetalas genom de årliga avgifter som tas ul förutbildningen av de norska eleverna.