bet · G901KU5 · 1985-12-31 00:00:00 — I nyssnämnda betänkande, KU 1984/85:5, behandladeutskottet bl. a. motionskrav om att konventioner som anslutit sig tillautomatiskt skall bli direkt tillämpliga i samt om en genomgång avsvensk lagstiftning i avsikt att bringa den i överensstämmelse medEuropakonventionen. Frågan om domstolskontroll av förvaltningsbeslut genom s.k. rättsbesvär berördes av utskottet med anledning av en motion i betänkandetKU 1983/84:23 om regeringens befattning med besvärsärenden. Utskottet förklarade sig emellertid inte berett att i däförevarande sammanhang ta ställning till behovet av en sådan ny taleform idomstol i rättsfrågor och avstyrkte motionen. Som framgår av den tidigare redovisningen har utskottet ibetänkandet KU 1984/85:5 behandlat ett motionsyrkande om en undersökning avsvensk lagstiftnings förenlighet med . Utskottet uttaladevid detta tillfälle att givetvis skall följa internationella åtagandenoch att det måste ske en fortlöpande kontroll av den svenskalagstiftningensförenlig-het med ingångna konventioner. Därvid skulle enligtutskottet även beaktas den praxis som fastläggs genom domar.Med hänsyn till att justitieministern inför förklarat att en sådanuppföljning sker inom ansåg utskottet kravet pä en översyntillgodosett. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning i dennafråga. Kontrollen av svensk lagstiftnings förenlighet med ingångna konventionerbör enligt utskottets mening således ske genom att dessa frågor fortlöpandebevakas inom . Utskottet är med hänsyn härtill inte berett attförorda en allmän översyn av det slag som föreslås i motion 452 yrkande 4.Motionen i denna del får med det anförda anses besvarad. När det gäller kravet på en inkorporering av Europakonventionenmed svensk rätt viU utskottet erinra om att fri- och rättighetsutredning i sitt betänkande Medborgerliga fri- och rättigheter (SOU 1975:75) ingående diskuterat frågan om att låta de fri- och rättighetskonventioner an slutit sig till slå igenom i svensk grundlag antingen genom s. k. inkorpora tion eller genom att delar av konventionerna arbetas in i svensk grundlag. Enligt utredningen var det dock ingen framkomlig väg att direkt anknyta 1 grundlagensrättighetsregler till dessa konventioner. Utredningen pekade , KU 1985/86:5 päen rad problem av bl. a. lagteknisk art som en sådan metod skulle föra med sig.Man framhöll emellertid den betydelse som konventionerna haft förutredningsarbetet och att utredningen eftersträvat att genom grundlagsreglerge rättigheterna ett skydd som i nivå inte låg under konventionernas. Ävenregering och riksdag anslöt sig till utredningens åsikt i dessa frågor (prop.1975/76:209, s. 85, KU 1975/76:56). Utskottet finner inte anledning frångå den ståndpunktriksdagen tidigare intagit i denna fråga och avstyrker därför motion 2326. Frågan om vilka krav ställer pådamslolskontrotlav förvallningsbeslui tas upp i tvä motioner. Som framgått avdet sagda delar utskottet motionärernas uppfattning att måstesträva efter att följa ingångna internationella åtaganden. Utskottet har vidarei det föregående framhållit att det måste ske en fortlöpande kontroll av svensklagstiftnings förenlighet med tillträdda konventioner. Utskottet förutsätteratt den uppföljning av konventionsåtaganden som sker inom regeringskanslietäven omfattar de frågor angående den svenska förvaltningsprocessens förhällandetill som tagits upp i motionerna. Motionskraven pä ensärskild utredning är utskottet därför inte berett att förorda.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 669 och 1178. Översyn av vissa grundlagsregler rörande skatter och avgifter 1 motion 935 av i (m) begärs enprecisering av bestämmelsen i I kap. 4 § RF. Paragrafen föreskriver bl. a. attriksdagen "beslutar om skatt till staten och bestämmer hur statens medelskall användas". Enligt motionären förefaller denna bestämmelse ologiskmed tanke på att staten har minst fyra finansieringsformer: inkomster frånstatliga företag och fonder, skatter, avgifter och län. Motionären anser attdet inte finns anledning att börja med att fastställa skatten och förstdärefter besluta hur statens medel skall användas. En mer logisk formuleringskulle enligt motionen vara att "bestämmer vilka utgifter statenskall bestrida och till vilken del dessa skall finansieras genomdriftsinkomster och räntor, skatter, avgifter eller lån". Frågan börenligt motionen utredas av folkstyrelsekommittén. I motion 939 av m. fi. (c) begärs enöversyn av bestämmel serna i 8 kap. samt 2 kap. 10 § andra stycket RF. Motionärerna anser att den nya grundlagen fungerat i stort sett bra men att det pä en del punkter ändå har uppstått oklarheter. Enligt motionen är det viktigt att sådana oklarheter reds ut och att grundlagen hålls fräsch. Därigenom tonas betydelsen av lagprövningsrätten ner och behovet av en författningsdomstol blir ringa. Områden där tvister om tolkningen uppkommit gäller bl. a. bestämmelser na i 8 kap. RF om gränsdragningen mellan skatter och avgifter samt bedöm- 12 ningen avpålagor som befinner sig i gränsområdet mellan avgifter och KU 1985/86:5 straffsanktioner.Dessa bestämmelser anser motionärerna bör bli föremål Bestämmelserna bör enligt motionen utformas så att det klartframgår vilken kompetens som skall tillkomma och pä vilka grunderdelegationen till regeringen kan ske. I motionen begärs även en översyn avbestämmelserna i 2 kap. 10 § andra stycket RF angående vad som skallbetraktas som retroaktiv skattelagstiftning. Av förarbetena till 1 kap. 4 § RF (prop. 1973:90 s. 229)framgår att stadgandet har till syfte att ge en allmänt hällen beskrivning avriksdagens viktigaste uppgifter. beskattningsmakt har därvid nämntssärskilt vid sidan av lagstiftningsmakten på grund av den betydelse sombeskattningsmakten har. Utskottet vill framhålla att avsikten med paragrafensåledes inte är att uttömmande ange statens inkomstkällor eller att ange hurbudgetregleringen skall gä till. Regler om det sistnämnda finns i andrastadganden i RF, främst 9 kap. RF som reglerar finansmakten. Vidare kanpåpekasatt staten har inkomster, t. ex. vissa avgifter och inkomster fränstatliga företag, som inte är direkt beroende av riksdagsbeslut. Mot bakgrundav det anförda anser utskottet inte att det finns anledning företa en översynav det aktuella stadgandet i det syfte som begärts i motion 935. De frågor som tas upp i motion 939 har varitföremål för prövning. Svårigheterna beträffande gränsdragningenmellan skatter och avgifter har tagits upp av utskottet i bl. a. betänkandet KU1983/84:24 samt i ett yttrande till skatteutskottet, 1984/85:5 y. I nämndabetänkande behandlade utskottet en motion som bl. a. tog upp frågan ombeslutanderätten beträffande s. k. tvingande avgifter. Utskottet redovisadeutförligt de skäl som legat till grund för utformningen av rörandeavgiftsmakten samt anförde bl. a. att utskottet inte var berett att tainitiativ till ändringar i RF:s regelsystem. Utskottet framhöll dock attsvårigheter vid tillämpningen inte alltid kan undvikas när det gäller att ipraktiken avgöra en pålagas statsrättsliga karaktär. Utskottet förutsatteemellertid att såväl regeringen som de olika utskotten i fortlöpandebevakar att intentionerna i RF tillgodoses i det praktiska arbetet med skatte-och avgifts-frågorna. Frågan om sanktionsavgifter behandlades av utskottet i ettyttrande till skatteutskottet om sanktionsavgifter pä tullområdet, KU 1983/84:4y. Utskottet avstyrkte därvid ett motionsyrkande om översyn i vissa delar av 8kap. Utskottet förutsatte att såväl de olika utskotten i somregeringen uppmärksamt följer de tillämpningsproblem på olika rättsområden som8 kap. kan ge upphov till. Utskottet vidhåller den uppfattning utskottet tidigaregett uttryck för i dessa frågor. Utskottet är således inte berett att förorda en översyn av ifrågavarande regler i 8 kap. RF. Inte heller anser utskottet det påkallat att företa en översyn av stadgandet i 2 kap. 10 § andra stycket RF om förbud mot retroaktiv skattelagstiftning. Nämnda bestämmelse trädde i kraft . Som utskottet framhållit i betänkandet KU 1984/ 1 85:5 bördärför ytterligare erfarenhet av nuvarande regler vinnas innan en KU1985/86:5 översyn aktualiseras. Med det anförda avstyrker utskottet motion 939. Motion 288 av m. fl. (c) tar i nu aktuelldel upp frågan om beredningen av lagstiftningsärenden. Motionärerna framhåller att beslut med tanke påbl. a. den räckvidd de har i dagens samhälle och den betydelse de har förenskilda människor måste vara väl övervägda och noggrant förberedda. Det ärsåledes av stor betydelse för handläggning av olika frågor att regeringenspropositioner bygger pä ett allsidigt och ingående analyserat underlag och attdetta finns tillgängligt vid riksdagsbehandlingen. Motionärerna anser attregeringsförslagen vid fiera tillfällen uppvisat storabrister. Motionärerna anser vidare att det bl. a. för frågornas behandling iriksdagen är angeläget att lagförslag och reformer i viktigare frågor förberedsgenom s. k. parlamentariska utredningar och att dessa varit föremål förremissbehandling. I motionen behandlas också remisser av lagförslaget tilllagrådet. Motionärerna anför bl. a. att det enligt deras uppfattning inte äracceptabelt att regeln om undantag från skyldigheten att remittera tilllagrådet när lagrådsremiss "skulle fördröja lagstiftningsfrågansbehandling så att avsevärt men skulle uppkomma" används pä ett sådant sättatt huvudprincipen sätts ur spel. I motionen hänvisas också till att lagrådet iett fiertal fall klagat över regeringens sätt att bereda lagförslag. Som motionärerna understrukit är det av stor vikt attriksdagsbeslut i lagstiftningsärenden är omsorgsfullt förberedda. Utskottetdelar även motionärernas uppfattning vad gäller betydelsen i detta sammanhangav arbetet i offentliga utredningar, remissbehandling och lagrådsgranskning.Beredningen av lagstiftningsärenden hör av denna anledning till de frågor somutskottet fortlöpande ägnar särskilt intresse, bl. a. i den årliga granskningenav regeringen. När det gäller utredningsväsendet har utskottet vid fieratillfällen understrukit det angelägna i att slå vakt om det värdefulla inslagi beslutsprocessen som den offentliga utredningsverksamheten utgör. Det kanäven erinras om utskottets uttalanden (KU 1983/84:1 och 1984/85:35) atteffektivitetskravet och vikten av en allsidig belysning i de flesta fall bästtillgodoses om såsom sker i parlamentariskt sammansatta utredningar skildapolitiska meningsriktningar får påverka utredningsarbetet. Beträffande lagrådsgranskningen vill utskottet framhållaatt utskottet se dan läng tid ärligen granskar regeringens remittering av lagförslag till lagra- 14 det.Utskottet har därvid vid upprepade tillfällen haft anledning att rikta KU1985/86:5 kritik mot att regeringen i vissa fall underlåtit att i enlighet medRF:s regler lämna efi redovisning av skälen till att lagrådet inte hörts i falldär lagråds-remiss i princip skall ske. /granskningsarbete har utskottet inletten större undersökning av beredning av regeringsförslag både vad gällerlagrädsgransk-ningen och beredningsarbetet i övrigt, däriblandremissbehandlingen av regeringsförslag. Resultatet av den första delen av dennaundersökning har redovisats i betänkandet KU 1984/85:35. Utskottet avser attåterkomma mer ingående till dessa frågor vid 1985/granskningsarbete. Defrågor som tas upp i motionen kommer då att pä nytt bli föremål för utskottetsöverväganden. Motion 288 yrkande 1 får med det anförda enligt utskottet ansestillgodosedd, eftersom det bör ankomma pä att företa denöversyn motionären förordar. Införande av en miljökvalitetslag i form av grundlag I motion 2236 av () begärs förslag om enmiljökvalitetslag i form av grundlag. Motionären hävdar att fierautredningsbetänkanden, såsom Hushållning med mark och vatten I och 2 (SOU1971:75 resp. SOU 1979:54), Etablering av miljöstörande industri 1 och 2 (SOU1975:44 resp. SOU 1978:25) och Naturresursers nyttjande och hävd (SOU 1983:56)har visat pä hot mot miljön och bristande hushållning med naturresurserna.Förslagen i regeringens proposition angående naturresurslag (prop. 1985/ 86:3)är enligt motionen till stor del verkningslösa eller otillräckliga för attavhjälpa eller förhindra hoten mot naturresurserna. Även nuvarande lagstiftninghar enligt motionären visat sig vara otillräcklig. Han anser därför att detbehövs en ny lag som slår fast grundläggande principer för människorsförhällande till naturen, en lag som alla andra lagar och regler underordnas.Motionären framhåller vidare att en sådan grundlag bör utgå från miljön och demsom drabbas av hoten och att den bör bygga pä solidaritet med kommandegenerationer och ha sin grund i de etiska normer som naturresurs- ochmiljökommittén ställt upp. Om man finner att en sådan miljökvalitetslag intekan införas , anser motionären att det i stället bör mförasmiljökvalitetsnormer i olika speciallagar. Utskottet är inte berett att tillstyrka engrundlagsreglering av det slag som förordas i motionen. De frågor som motionen tar upp har nära samband med förslaget till lag om hushållning med naturresurser i proposition 1985/86:3. Propositionen bereds av bl a jordbruksutskottet. Utskottet vill erinra om att det andrahandsyrkande som ställts i motionen hänvisats till sistnämnda utskott. Med det anförda avstyrker utskottet mo tion 2236. Kungligatitlar ' KU 1985/86:5 Motion 1180 av () tar upp vissa titelfrågor för kungahusets medlemmar. Enligt motionären har sedan gammalt denvedertagna titulaturen för kungahusets icke regerande medlemmar fränsett dennärmaste tronföljaren varit arvfurste resp. prinsessa.Enligt statskalender har titulaturen för de nämnda ändrats till Prinsav resp. Motionären anser att en återgång tillden förut tillämpade titulaturen bör ske. Enligt vad utskottet inhämtat har den i motionen påpekade ändringen ititulaturen skett efter förslag frän riksmarskalksämbetet. Anledningen tillämbetets åtgärd var att titeln inte längre finns isuccessionsordningen revision av denna (SOU 1977:5, prop.1977/78:71, KU 1977/78:36). Utskottet avstyrker med det anförda motion 1180. 1. beträffandeövergång till republik attriksdagen avslår motionerna 1984/85:1558 och 1984/85:2339, 2. beträffande villkoren för rösträtt iriksdagsval att avslår a) motionerna1984/85:289, 1984/85:672, 1984/85:931 och 1984/ 85:2322, b) motion1984/85:796, 3. beträffande föreskrifter i grundlag ommedborgarskapets inne börd attriksdagen avslår motion 1984/85:936, 4. beträffande grundlagsskyddad egendomsrätt,näringsfrihet och vrkesfrihet attriksdagen avslår motionerna 1984/85:452 yrkande 5, 1984/ 85:671,1984/85:813, 1984/85:1181 och 1984/85:2323, 5. beträffandeinrältandei av en författningsdomstol att avslår motion 1984/85:452yrkande 3, 6. beträffandeundersökning av svensk lagstiftnings förenlighet med ochinkorporering av med svensk räii a) förklararmotion /85:452 yrkande 4 besvarad med vad utskottet anfört, b) avslår motion1984/85:2326, 16 7. beträffandedomstolskontroll av förvallningsbeslui KU 1985/86:5 au avslår motionerna 1984/85:669och 1984/85:1178, 8. beträffandeprecisering av bestämmelsen i 1 kap. 4 § RF att avslår motion1984/85:935, 9. beträffandeöversyn av bestämmelserna i 8 kap. samt 2 kap. 10 § andra stycket RF, attriksdagen avslår motion 1984/85:939, 10. beträffandeberedningen av lagstiftningsärenden attriksdagen förklarar motion 1984/85:288 yrkande 1 besvarad med vad utskottetanfört, 11. beträffande införande av en miljökvalitetslagi form av grundlag att avslår motion 1984/85:2236, 12. beträffandekungliga titlar attriksdagen avslår motion 1984/85:1180. Närvarande: (), (), YngveNyquist (s), (), (), (), (), (), (), (), i (m), (), (), NilsBerndtson (vpk) och (). 1.beträffande övergäng till republik {mom. 1) NilsBerndtson (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjar"Frågan om" och slutar med "avstyrks därför." bort haföljande lydelse: Monarkin är en rest frän det feodala ståndssamhället ochstrider mot principerna för ett demokratiskt statsskick och om alla människorslika värde. Även om konungens makt formellt sett är begränsad saknar monarkininte maktpolitisk betydelse. Den är en ideologisk maktfaktor som tjänar attbevara en borgerlig livshållning och motverkar strävandena mot jämlikhet ochsolidaritet. Några godtagbara skäl för att bevara monarkin har enligtutskottets åsikt inte anförts. Statschefen är en av landets främste företrädareoch dennes uppgifter är således av stor betydelse. Det är därför enligtutskottets mening viktigt att statschefen är väl förankrad i landets politiskaliv. Utskottet anser att med hänsyn till det goda anseende talmanhar i alla politiska läger talmannen bör vara rikets statschef. Utskottet tillstyrker således förslagen i motion 2339 attupphäva successionsordningen och att de representativa uppgifter som åvilarkonungen förs över till talman. Med det anförda är även motion 1558tillgodosedd. dels attutskottet under 1 bort hemställa KU 1985/86:5 1. beträffande övergång till republik attriksdagen med anledning av motionerna 1984/85:1558 och 1984/ 85:2339 a) som vilande antar de ändringar iregeringsformen som framgår av bilaga, b) som vilande antar det i bilagaupptagna förslaget till lag om upphävande av successionsordningen, c) hos regeringen hemställer omförslag till följdändringar i andra författningar och till reglering av andraförhållanden som kan föranledas av beslutet om övergång till republik. 2. beträffande villkoren för rösträtt i riksdagsval {mom.2) (), (), (), (), i (m), () ochElisabeth () anser .dels att den del av utskottets yttrande pä s. 6 sombörjar med "förslag" och slutar med "och2322." bort ha följande lydelse: Enligt gällande lag har så gott som alla utlandssvenskarrösträtt men den är icke grundlagsreglerad. De senaste årens debatt ochutveckling har enligt utskottets uppfattning visat att detta ärotillfredsställande. Med ett enda riksdagsbeslut med enkel majoritet kansvenska medborgare som vistas utomlands berövas möjligheten att utöva sinrösträtt. Det är därför av stor betydelse att skyddet för rösträtten förstärks.Detta bör enligt utskottets mening ske genom att nuvarande bestämmelser omutlandssvenskarnas rösträtt inskrivs i 3 kap. 2 § regeringsformen. Utskottet tillstyrkersåledes motionerna 289, 931 och 2322. Med det anförda är även motion 672 tillgodosedd. Enligt utskottets mening är det av principiella skäl integodtagbart att personer som inte är svenska medborgare ges rösträtt iriksdagsval. Motion 796 avstyrks därför. dels att utskottet under 2 bort hemställa 2. beträffande villkoren för rösträtt iriksdagsval a) att med bifall till motionerna 1984/85:289,1984/ 85:931 och 1984/85:2322 och med anledning av motion 1984/85:672 somvilande antar följande Förslag till Lag om ändring i regeringsformen Härigenom föreskrivs i fräga om regeringsformen att 3 kap.2 § skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap. 2§ Rösträtt vid val till till- Rösträttvid val till till- kommersvensk medborgare som är kommer svensk medborgare som är 1 O/n rösträtt för sven.sk el/er har varit bosatt i r\- KU1985/86:5 medborgaresom ej är bosatt i riket ket. Den som icke har-uppnått ader- finnsbestämmelser i lag. Den som ton årsålder senast pä valdagen el- icke haruppnätt ålder ler som är omyndigförklarad av senast pä valdagen eller som är domstol har ej rösträtt. Fräga huruvida rösträtt enligtförsta stycket föreligger avgöres på grundval av en före valet upprättadröstlängd. Denna lag träder i kraft . b) att avslår motion 1984/85:796. 3. beträffande villkoren för rösträtt i riksdagsval {mom.2) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s. 6med "förslag" och slutar med "och2322." bort ha följande lydelse: arbete är nu avslutat. uttalar att principen bör vara att personer skall rösta i det landdär de bor oavsett i vilket land de är medborgare och att bör verkaför att andra stater godtar boenderösträttens princip. Kommittén begränsar emellertidsitt förslag till att i en första etapp enbart omfatta nordiska medborgare.Dessa skall ges rösträtt i svenska riksdagsval under samma förutsättningar somnu gäller i de kommunala valen. Utskottet delar kommitténs ståndpunkt att rösträtten böranknyta till varaktig bosättning i stället för medborgarskap. Som påpekas imotion 796 härstammar rösträttsbestämmelserna och framför allt kopplingenmellan medborgarskap och rösträtt från då storaarbetskraftsomfiyttningar mellan olika länder inte förekom. Om den representativa demokratin skall kunna bevaras ärdet med hänsyn till den ökade invandringen i nödvändigt att knyta anrösträtten till bosättningen. Enligt utskottets mening finns det inte anledningatt låta den utvidgade rösträtten för invandrare enbart gälla nordiskamedborgare. Utskottet anser att samtliga utländska medborgare som är varaktigtbosatta i bör tillerkännas rösträtt i riksdagsvalen. Regeringen börutarbeta förslag i enlighet med vad utskottet anfört. Med hänsyn till att detgrundläggande utredningsarbetet i frågan redan företagits avrösträttskommittén bör förslag kunna föreläggas relativt snart. Meddet anförda tillstyrker utskottet motion 796. Utskottet är inte berett att föreslå ett grundlagsskyddför utlandssvenskars rösträtt och avstyrker därför motionerna 289, 672, 931och 2322. dels att utskottet under 2 bort hemställa 2. beträffande villkoren för rösträtt i riksdagsval att 19 a) avslårmotionerna 1984/85:289, 1984/85:672, 1984/85:931 och KU 1985/86:51984/85:2322, b) med bifall tillmotion 1984/85:796 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. 4. beträffande föreskrifter igrundlag om medborgarskapets innebörd {mom. 3) , i och ElisabethFleetwood (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjarmed "Utskottet finner" och som slutar med "motion 936. "bort ha följande lydelse: Som framhålls i motion 936 är de rättigheter sommedborgarskapet medför angivna i grundlag medan själva förvärvet avmedborgarskap är reglerat i vanlig lag. Det kan vidare påpekas att det iregeringsformen, tryckfrihetsförordningen och riksdagsordningen i ett stortantal paragrafer förekommer bestämmelser som avser "medborgarna".Enligt utskottets åsikt finns det mot denna bakgrund skäl för att i grundlag gevissa föreskrifter om medborgarskapets innebörd. Utskottet delar ävenuppfattningen i motionen att det bör övervägas att i 2 kap. RF även föra invissa regler om medborgerliga skyldigheter. Enligt utskottets mening börfrågorna utredas av folkstyrelsekommittén. Utskottettillstyrker med det anförda motion 936. dels att utskottet under 3 bort hemställa 3. beträffande föreskrifter i grundlag om medborgarskapetsinnebörd attriksdagen med bifall till motion 1984/85:936 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. 5. beträffande grundlagsskyddadegendomsrätt, näringsfrihet och yrkesfrihet {mom. 4) ' (), (), (), (), i (m), () ochElisabeth () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjarmed "har" och som slutar med "2323 avstyrks. "bort ha följande lydelse: De skäl för en förstärkning av egendomsrättens ställningsom förs fram i motionerna är enligt utskottets mening välgrundade. Utskottetanser således att skyddet för egendomsrätten bör förstärkas. 1 vilka forrnerdetta skall ske bör utredas närmare. Beträffande frågan om en grundlagsreglerad närings- ochyrkesfrihet är dessa friheter delvis kringskurna av t. ex. monopol, bidragsbestäm melser, långtgående reglerings- och styrningsåtgärder, auktorisationskrav och liknande företeelser. Det är mot denna bakgrund angeläget att söka fastställa de gränser som skall gälla för närings- och yrkesfriheten. utredningbör därför ske i syfte att klarlägga i vilka avseenden en förstärk- KU1985/86:5 ning av närings- och yrkesfrihet kan ske i grundlag och annan lag.Det anförda bör ges regeringen till känna. dels att utskottet under 4 bort hemställa 4. beträffande grundlagsskyddad egendomsrätt,näringsfrihet och vrkesfrihet attriksdagen med anledning av motionerna 1984/85:452 yrkande 5, 1984/85:671,1984/85:813, 1984/85:1181 och 1984/85:2323 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.