bet · G901FiU5 · 1985-12-31 00:00:00 — Olika ämnen sägs t. ex. skola förändras "med hänsyn till hur datoreranvänds i yrkeslivet". Enligt utskottets mening är det just så man inte skall gåtillväga. Man bör inte lära elevema hur datorisering nu drivs för att de skall kunna ideologiskt och inlämingsmässigt anpassa sig därtill. Då kommer skolan återigen att spegla klasskillnader och bildningsklyftor. Vad man bör söka lära ,. ut är hurelektroniken skulle kunna användas för att tjäna jämlikhet och FiU1985/86:5 demokratisering, och varför den icke används på detta sätt. Ett särskilt problem utgör i kunskaps- ochkulturutvecklingen datoriseringens verkan på språket. När därför datasystemenstorftiga och utarmade språkvärld skall dominera viktiga funktioner och utgöraen del av de arbetande människornas språkanvändning, får det.djupgåendekonsekvenser. Särskilt allvarligt är att effektivitetssyftet, som ju driverdatoriseringen framåt, helt står i strid med behovet av ett rikt, varierat ochflexibelt språk. Torftigheten är ett intresse i den typ av effektivitet som ärknuten till ekonomisk . Denna bärande tendens och datoriseringens verkanpå människors språkanvändning är klart destruktiv. Propositionen innehåller inga referenser till elleråtgärder för att möta den här nämnda typen av problem. För kulturens utvecklingoch tillgänglighet är det dock oundgängligen nödvändigt att djupare undersökade språkliga och kulturella verkningarna av en från det mänskliga livet alltmerabstraherad elektronikanvändning. Vad utskottet har anfört om datorisering, utbildning ochkultur bör med bifall till motion 27 yrkande 5 ge regeringen tillkänna. dels utskottets hemstäHan under 12 b) bort ha följandelydelse: 12. beträffande utbildningsfrågor m.m. b) att med bifalltill motion 1985/86:27 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört rörande datorisering, kunskap och kultur. 14.Forskning om datoriseringens effekter (mom. 13) () och () anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 26 som börjarmed "Utskottet viH" och slutar med "därmed yrkande 1 i motion28" bort ha följande lydelse: Utskottetvill med anledning av motion 28 anföra följande. Datatekniken berör oss alla. Den finns i arbetshvet,hemmet, förvaltningen, fritiden, kulturen och medierna. De positiva möjHgheteroch fördelar som det framväxande informationssamhället ger måste tas till varaoch de negativa sidorna undvikas. Till följd av den långtgående datoriseringen harsamhällets sårbarhet ökat, inte bara när det gäller kris eller avspärrning förvårt land utan också i fredstid. På grund av bristerna i forskning ochutbildning om datoriseringens effekter har sårbarheten aldrig bhvit riktigtbelyst ur social synpunkt. Detta område måste enligt utskottets uppfattning bliföremål för studium. Med hänvisning till det anförda delar utskottetmotionärernas bedömning att UHÄ bör få i uppdrag av regeringen att lägga framplaner för förstärkning av högre utbildning och forskning om datoriseringenseffekter för hela vårt samhälle. Detta bör även innefatta inrättande av enprofessur på ämnesområdet. Vad utskottet har anfört om forskning m. m. omdatoriseringens effekter bör med bifall till motion 28 som sin meningge regeringen till känna. deb utskottets hemställanunder 13 bort ha följande lydelse: FiU 1985/86:5 13.beträffande forskning om datorberingens effekter att med bifaH tillmotion 1985/86:28 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Datatekniken och de handikappade (mom .14 a) LarsDe (), (), () och () anser att delsden del av utskottets yttrande på s. 28 som börjar med "Finansutskottetdelar" och slutar med "yrkande 5" bort ha följande lydelse: Moderninformationsteknologi ger en utomordentlig möjlighet att överbrygga mångatyper av handikapp. De färdigheter som med lämplig datateknik kan inövas kanför personer med handikapp innebära ökade möjligheter att komma in på denreguljära arbetsmarknaden och till naturligare levnadsformer och intensifieradfnänsklig kontakt. Denuppmärksamhet som svensk industri visat och visar dessa områden antyder attintressanta marknader finns här. Starka medmänskliga skäl talar alltså för atthög prioritet ges åt satsningar på informationsteknik för handikappade. Motbakgmnd av vad utskottet har anfört tillstyrker utskottet motion 25 yrkande 5och avstyrker motion 29 yrkande 1 i här aktuell del. deb utskottets hemställan under 14 a) bort haföljande lydelse: 14, beträffande datatekniken och de handikappade a) attriksdagen med bifall till motion 1985/86:25 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om satsningar på informationsteknikför handikappade. Sårbarhet (mom. 15) RuneRydén (m), (), (), (),(), () och () anser att debden del av utskottets yttrande på s, 30 som börjar med "Det är" ochslutar med "yrkande 4" bort ha följande lydelse: Somföljd av den ökande datoriseringen har vårt samhälle blivit alltmer sårbart förstörningar i datasystemen. Från totalförsvarssynpunkt är detta en allvarligfråga men den berör också i vidare bemärkelse hela vårt samhälles sätt attfungera. Sårbarhetsfrågornaär ofta komplicerade och kan komma i konflikt med andra intressen som påverkaruppbyggnaden av olika datasystem. Det är därför av stor vikt att dessa frågorbehandlas av ett organ som kan samla olika intressen i samhället och som ärfristående från andra organ inom detta område. Förslaget i propositioneninnebär att sårbarhetsfrågorna delas upp på fyra olikaområden: den civila statsförvaltningen, övrig statsförvaltning, resten av FiU1985/86:5 den offentliga sektorn och näringslivet. Enligt utskottets mening medfördetta en splittring av sårbarhetsarbetet som är både ineffektiv och olämplig.Vad gäller den civila statsförvaltningen kan man möjligen hävda attsårbarhetsfrågorna får en fortsatt god bevakning medan för de övriga här nämndasektorerna innebär förslaget en påtaglig försämring. Detta understryks också ide skrivelser som inkommit till utskottet från representanter för näringslivet,handeln och kommunerna. Utskottet delar den uppfattning som framförs i motionerna35, 36, 37 och 1984/85:3245 att det är anmärkningsvärt att regeringen intelängre tillmäter sårbarhetsproblemen samma vikt som . Allmänt sägsendast i propositionen att en statsrådsgrupp skall bildas för att ta hand om"övergripande frågor" inom dataområdet. Även om det inte klart framgårav propositionen kommer utifrån angivna förslag med stor sannolikhet samordningsfrågoroch de frågor som SÅRB arbetar med rörande totalförsvaret att behandlas avdenna grupp. Utskottet kan inte godta regeringens vagt utformadeförslag angående den fortsatta handläggningen av datasäkerhetsfrågorna. I enavvikande mening till försvarsutskottets yttrande (FöU 1985/86:2 y) avutskottets borgerliga ledamöter framhålls att sårbarhetsberedningen börbehållas. delar denna uppfattning och vill samtidigtunderstryka att detta är ett villkor för att kontinuiteten i arbetet med dessaviktiga frågor inte skall brytas. Hur datasäkerhetsfrågorna skallbehandlas för totalförsvaret utreds av försvarskommittén (Dir, 1984:14).Resuhatet av kommitténs arbete bör avvaktas innan ställning tas till denframtida organisationen av sårbarhetsfrågornas handläggning. Vad utskottet här anfört med anledning av motionerna1985/86:35, 36, 37 och 1984/85:3245 bör ges regeringen till känna. deb utskottets hemställan under 15bort ha följande lydelse: 15. beträffande sårbarhet att med bifalltill motionerna 1985/86:35 yrkande 1 och 1984/85:3245 yrkande 4 samt medanledning av motionerna 1985/86:36 yrkande 2 och 1985/86:37 yrkande 5 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om sårbarhetsfrågornasfortsatta handläggning, Telekommunikationer m. m. (mom. 16 a) (), (), (),() och () anser att deb den del av utskottets yttrande på s. 31 som börjar med"behandlade" och slutar med "avstyrkssålunda" bort ha följande lydelse: behandlade trafikutskottet (/85:28)yrkanden av samma innebörd som här redovisats. I en reservation till betänkandet av företrädare för moderata samlingspartiet, och framhölls att monopolområde bör avvecklas och att i princip all teleutrustning bör öppnas för konkurrens. I reservationen betonades att c-- televerketsmonopol på telefonapparater borde helt slopas. borde FiU1985/86:5 Också monopolet på abonnentväxlar upphävas. Därutöver ansåg reservanterna att monopolet också börhävas på höghastighetsmodem. Detta är av särskild betydelse både för våramöjligheter att utveckla modemen och för våra möjligheter att kunnaupprätthålla fri konkurrens i fråga om informationsförmedling. Den avmonopolisering och ökade konkurrens somtrafikutskottet sålunda förordade syftar till att stärka konsumentensställning. En fri marknad kommer att tillförsäkra landets alla delar ettfullgott utbud och likvärdig service. Erfarenhetsmässigt har konkurrensdessutom en återhållande effekt på priserna. delar den uppfattning om televerketsmonopolställning som i samband med trafikutskottets behandling av betänkandetom vissa telefrågor framfördes av trafikutskottets borgerliga ledamöter. Somframhålls i motionerna 1984/85:3244 och 1985/86:25 bör sålunda den konkurrensutsattaverksamheten helt skiljas från . här anfört bör ges regeringen till känna. dels utskottets hemställan under 16a) bort ha följande lydelse: 16. beträffande telekommunikationer m. m. a) attriksdagen med bifall till motion 1985/86:25 yrkande 8 och med anledning avmotion 1984/85:3244 yrkande 2 såvitt nu är i fråga som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om dataindustrin och telemonopolet, Telekommunikationer m.m. (mom. 16 b) () och () anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 31 börjarmed "Enligt regeringens" och på s. 32 slutar med "i frågan"bort ha följande lydelse: Utskottet delar de kritiska synpunkter som framförs imotion 25 på planeringen av det nationella informations-teknologiskaprogrammet, vilket inneburit att programmet försenats med . mening borde det programunderlag som STU m. fl. myndigheterredovisade kunnat läggas till grund för konkreta förslag. I en avvikande mening till näringsutskottets yttrande (NU1985/86:1 y) framhåller representanterna för och attbetydande resursförstärkningar måste tillföras detta forskningsområde. I denavvikande meningen betonas även att såväl vissa affärsverk som militäramyndigheter inte bör ges ett alltför starkt inflytande över planering ochgenomförande av ett informationsteknologiskt program. delar desynpunkter som framförts i denna avvikande mening. Utskottet delar även den uppfattning som framförs i motion25 att ett antal kvalificerade demonstrationsprojekt i full skala inomtelekommunikationsområdet bör genomföras. Projekten bör främst inriktas mottvåvägskommunikation. Berörda tillämpningsområden kan därvid vara: - distribuerad utbildningtill arbetsplatser - fjärrarbete - datorstyrd FiU 1985/86:5konsumentupplysning, med t. ex. användning av nya betalkort m.m. Utskottetbiträder vad som i motionen anförs om projektarbetets organisation som innebäratt projekten bör genomföras av fristående parter med användar-, industri- ochuniversitetsanknytning. Medhänvisning till vad som här anförts tillstyrker utskottet motion 25 yrkande 4. dels utskottets hemställan under 16 b) bort haföljande lydelse: 16. beträffande telekommunikationer m.m. b) att medbifall till motion 1985/86:25 yrkande 4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om vidgad forskning inominformationsbehandlingsområdet och telekommunikationstillämpningar. Telekommunikationer m. m. (mom. 16 b) RuneRydén, och (alla m) anser att delsden del av utskottets yttrande som på s. 31 börjar med "Enligt regeringens"och på s. 32 slutar med "aktuell del" bort ha följande lydelse: avvikande mening till näringsutskottets yttrande NU 1985/86:ly framhöllutskottets moderata ledamöter att utskottet måste ta avstånd från denuppfattning om statens roll för att främja utvecklingen av informationsteknologinsom kommer till uttryck i proposition 220 och i motion 25. Utvecklingen inomvaru- och tjänstesektorn sker bäst utan statlig inblandning. Finansutskottetdelar de synpunkter på det informationsteknologiska programmet som framförs idenna avvikande mening. Datoriseringens effekter på sysselsättning ochjämställdhet (mom. 19) (vpk) anser att debden del av utskottets yttrande som på s. 35 börjar med "Dendåvarande" och på s. 36 slutar med "motion 27" bort ha följandelydelse: Datatekniken,och särskilt dess f. n. mest avancerade form: mikroelektroniken , har enförmåga att slå ut mänskligt arbete, som saknar varje motstycke i denindustriella utvecklingen. Dess spridning sammanfaller med en period avreducerad tillväxt och tydliga stagnationsfenomen särskilt i de avanceradeindustriländerna. Dädet gäller förändringen i det mänskliga arbetets fördelning och struktur iindustrisamhället är tendensen en viss ökning av de högt kvaHficerade arbetena,en stark ökning av de okvalificerade och en avsevärd minskning av andelenyrkesarbete i "klassisk" mening. Dessa omfattande problemavfärdas på någon enstaka rad i propositionen med atttekniken också ger upphov till nya arbeten. Påståendet fälls i ett läge, FiU 1985/86:5 när tecken på viss överexpansion i dataindustrin börjat visa sig. Propositionens hållning är alltför lättsinnig. SomframhåHs i motion 27 måste det göras en grundad beräkning över olikayrkesområden beträffande det mätbara, förväntade utfallet av en avanceraddatorisering. Vad som utredningsvägen kommit fram i beträffande dettaär diffust och otillräckligt. Det måste ankomma på riksdag och regering att taansvar för att datoriseringen i sin förlängning inte leder tillmassarbetslöshet och en allmän försvagning av det mänskliga arbetets ocharbetarens ställning i produktionsprocessen. Ett handlingsprogram för hurdetta kan ske är därför högst angeläget. dels den del av utskottets yttrande som på s. 36 börjarmed "Regeringen lade" och på s. 37 slutar med "yrkande 3"bort ha följande lydelse: Vad gäller datoriseringen och kvinnornas situation påarbetsmarknaden vill utskottet anföra följande. Datoriseringens genombrott bhr speciellt kännbart inomområden, som tidigare haft en förhållandevis låg grad av mekanisering ochautomatisering - kontor, administration, handel. Detta i förening med denverkan den nya tekniken tycks ha, då det gäller att urholka den del avyrkesinnehållet, som har mänskliga kvaliteter som sin grund, är starkt ägnatatt kvantitativt och kvahtativt försämra kvinnornas situation - och detta påett brett och allmänt samhälleligt plan. De negativa sociala verkningarna häravkan befaras bli omfattande. Propositionen innehåller en rad förslag för att förbättrakvinnors situation i relation tiU datoriseringens verkningar. Däremot finnssynbarligen inga förslag som berör själva produktionens och arbetetsorganisation. Utan en förändring härvidlag riskerar de föreslagna åtgärdernaatt få anpassningskaraktär och bli underordnade en utveckling som styrs avstorföretagen och datajättarna. En annan mycket central faktor i detta sammanhang är attutveckla det "mänskliga" innehållet i en yrkesfunktion, dvs. gevidgat utrymme åt sådana inslag i funktionen, vilka antingen inte kandatoriseras eller gör en förlust i kvahtet och innehåll vid en datorisering.Möjligheterna att på detta sätt utveckla och fördjupa yrkesinnehållet ärnaturligtvis inte begränsade till de traditionella kvinnoyrkena. De finns mereller mindre i aha yrken. Men de framträder särskilt påtagligt inom det slag avservice- och omsorgsarbete, som är lokaliserat till de offentHga verksamheternaoch där inslaget av kvinnor är mycket stort. En sådan utveckling av detmänskliga arbetet är inte bara betydelsefullt ur sysselsättningsperspektiv utanminst lika mycket för alla dem, vilka påverkas av arbetets verkningar ochkvaliteter. Saken har även en jämlikhetsaspekt - ett fördjupat mänskligtinnehåll i ett socialt arbete gynnar människor, som tillhör de minst gynnade isamhället. Här finns alltså möjligheter att låta den offentliga sektorn spelaen offensiv och nydanande roll. Detta kan dock ske på allvar först om stat ochkommuner tar upp de anställdas idéer och gör dem till sin officiella poHtik påområdet. delsutskottets hemställan under 19 bort ha följande lydelse: FiU 1985/86:5 19. beträffande datorberingens effekter på sysselsättningoch jämställdhet att med bifall till motionerna 1985/86:27yrkandena 1,2 och 4 samt 1985/86:33 yrkande 3 hos regeringen begär dels enkonkret bedömning av datoriseringens kvantitativa verkningar på sysselsättningen,dels ett program för att utveckla alternativa system och tillämpningar avdatatekniken, dels ett program för datoriseringen i statsförvaltningen samt somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om datorisering ochkvinnors samhälleliga situation. 21.Samordning av insatser för administrativ utveckling (mom. 20) , och (alla m)anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 38 som börjarmed "De frågor" och slutar med "6 avstyrks" bort haföljande lydelse: Som framhålls i motionerna 2233 och 37 finns det i dagingen myndighet vars ansvarsområde täcker administrativ utveckling. Risken ärdärför stor att informationsteknologi och ADB-teknikens användning inom dettafält inte får det stöd som är nödvändigt. Utskottet måste konstatera att de förslag som ipropositionerna 220 och 225 behandlar området administrativ utvecklingpraktiskt taget endast berör den civila statsförvaltningen. Vidare är intresseti propositionerna främst riktat mot de tekniska utvecklingsmöjligheterna.Utskottet delar motionärernas uppfattning att det främst är effektiviteten isystemutvecklingsprocessen som måste öka och att flexibihtet och enkelhet föranvändarna måste skapas vid utvecklingen av nya system. Som utskottet ser det måste en rad olika åtgärder vidtasbeträffande informationsteknologins och ADB-teknikens användning inomadministrationen. Dessa uppgifter bör anförtros åt ett särskilt organ. Det kani princip ske antingen genom att ett befintiigt organ erhåller förändrade,vidgade och delvis nya arbetsuppgifter eller genom att ett nytt organ skapas.Oavsett vilken av dessa metoder som väljs kommer det att påverkaarbetsuppgifterna för andra myndigheter och organisationer. Bristerna i den nuvarande ordningen har sådana orsaker ochär av sådan omfattning att det förefaller ogenomförbart att avhjälpa dem på etttillfredsställande sätt enbart genom smärre förändringar av något av debefintiiga organen. Enligt utskottets mening talar de starkaste skälen för attett nytt organ bör bildas för de här avsedda uppgifterna. Som motionärernaframhåller kan en framkomlig väg vara att bygga upp det nya organet kring vissapersonella resurser inom statskontoret, som i övrigt en allmäneffektivisering av den statliga rationaliserings- och revisionsverksamhetenåstadkommes genom att den redan tidigare väckta tanken om en sammanslagning avdelar av statskontoret och realiseras. ökning avde totala kostnaderna förutsätts därvid icke ske. Den sålunda FiU1985/86:5 "sektorsinriktade" rationaliseringsverksamheten böruppdragsfinansieras, vilket även bör påverka dess effektivitet. Med hänvisning till vad utskottet anfört angående frågorrörande administrativ utveckling och rationalisering tillstyrks motion 2233yrkande 2 samt motion 23 yrkande 6. dels utskottets hemställan under 20 bort ha följandelydelse: 20. beträffande samordning av insatser för administrativutveckling att med bifall till motionerna 1984/85:2233 yrkande 2 och1985/86:23 yrkande 6 hos regeringen begär att en strukturell översyn av demyndigheter som verkar inom området administrativ utveckling och rationaliseringgenomförs samt som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört ombehovet av bättre samordning mellan skilda centrala myndigheter, Inriktning av den statliga sektorns ADB-användning(mom. 21 a) , och (alla m)anser att deb den del av utskottets yttrande på s. 39 som börjar med"Datatekniken för" och slutar med "motion 37" bort haföljande lydelse: Utskottet delar den uppfattning som framförs i motionerna2233 och 37 att syftena med den fortsatta datoriseringen av den offentligasektorn främst måste vara att minska statens administrationskostnader och attså långt som möjligt förenkla olika legala och administrativa system. Strävanatt tillgodogöra sig de rationaliseringseffekter som uppstår till följd av enökad datorisering är naturHg i ett läge där de politiska beslutsfattarnatvingas göra djupgående ingrepp i de offentliga utgifterna. I en situation dåbidrag till medborgarna måste skäras ned är det inte bara ekonomiskt nödvändigtutan även en rättvisefråga att administrationskostnader så långt möjligtminskas. Med denna utgångspunkt borde det vara reahstiskt att åstadkomma enrejäl minskning av antalet heltidsarbetsinsatser inom statsförvaltningen underresten av . Statens användning av informationsteknologi och ADB harhittills i viktiga avseenden inte varit särskilt framgångsrik. Betydande kostnadsöverskridan- den, förseningar och tekniska problem har snarare varit regel än undantag. Detta beror dock mer på brister i inblandade myndigheters förmåga att utnyttja hjälpmedlet samt på en förkärlek för komplexa, centraliserade systemlösningar än på hjälpmedlet som sådant och de möjligheter detta erbjuder. En betydande del av de stora statliga ADB-systemen som är i drift kommer att behöva genomgå omläggningar i större eller mindre grad under resten av 1980-talet. Som exempel på ADB-system inom den civila statsför valtningen som av olika skäl behöver genomgå stora förändringar kan nämnas rättsväsendets informationssystem, skatteadministrationens ADB- system, allmänna försäkringens ADB-system, REX-systemet, System S, centrala bil- och körkortsregistersystemet, studiestödssystemet, invandrar verkets ADB-system, fastighetsdata- och inskrivningsregistersystemet. av dessakrav på förändringar har i och för sig redan behandlats av separata FiU1985/86:5 utredningar. Men uppgifter om de sammanlagda insatser som kan blierforderliga har inte ställts samman. Detta är en allvarlig brist, som böravhjälpas genom en kartläggning och en redovisning för med förslagtill prioriteringar . Med hänvisning till vad utskottet här anfört yrkas bifalltill motion 2233 yrkande 1 och motion 37 yrkandena 1 och 2. dels utskottets hemställan under 21 a) bort ha följandelydelse: 21. beträffande inriktning av den stadiga sektornsADB-användning a) att med bifall till motionerna 1984/85:2233yrkande 1 och 1985/86:37 yrkandena 1 och 2 hos regeringen begär en sammanställningmed förslag till prioriteringar av resursbehovet för omläggningar av statligaADB-system samt som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört rörande kostnadssänkningar inom den statliga sektorn med hjälpav ADB m.m. 23.Inriktning av den statliga sektorns ADB-användning (mom. 21 b) () och () anser att deb den del av utskottets yttrande på s. 40 som börjar med"Utvecklingen inom" och slutar med "yrkande 5" bort haföljande lydelse: Såväl i proposition 220 som 225 talas det i allmännaordalag om vilka möjligheter datatekniken ger till decentraHsering avarbetsuppgifter, information och medbestämmande. Det saknas, enligt utskottetsmening, tillräckligt konkreta förslag i propositionerna till åtgärder för attfullfölja dessa allmänna uttalanden med ett undantag, försvarssektorn. Som framhållsi motionerna 2750 och 3245 bör regeringen ge övriga sektorer av den statligasektorn i uppdrag att utarbeta strukturplaner för decentralisering avdatasystem enligt den modeH som tillämpas inom försvaret. Utskottet delar också motionärernas uppfattning att fleraav de stora administrativa datasystemen borde ägnas särskild uppmärksamhet. Somexempel kan nämnas systemen inom folkbokföringen och skatteförvaltningen(RS/AFB) och de statliga redovisnings- och lönesystemen (S och SLÖR). Gemensamtför dessa system är att inom de myndigheter de betjänar finns väl utbyggdaregionala och lokala enheter, som mer än väl har egen utrustningoch kompetens. Regeringen bör därför tillsätta utredningar för genomförande avstrukturförändringar inom RS/AFB-systemet och S/ SLÖR-systemet,