bet · G901FiU29 · 1985-12-31 00:00:00 — delsutskottets hemställan under I bort ha följande lydelse: FiU 1985/86: 29 1. beträffande den ekonomiska utvecklingen i kommunsektornm. attriksdagen med avslag på motionerna 1985/86:565 yrkande 12, 1985/86:566 yrkande3, 1985/86:568 yrkande 9 och 1985/86:600 yrkande 3 samt med anledning avproposition 1985/86:150 bilaga I mom. 43 och med bifall till motion 1985/86:567yrkande 9 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Den ekonomiska utvecklingen i kommunsektorn m. m. i (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjarmed "Utskottet vill" och på s. 18 slutar med "för post"bort ha följande lydelse: I proposition 150 anges som motiv för en kraftigindragning från kommunsektorn att den ekonomiska utvecklingen i denna sektorunder kommer att bli mycket positiv. Utskottet anser emellertidatt denna beskrivning är vilseledande i flera avseenden. 1 många fall är denskenbart goda ekonomin ett resultat av en anpassning till regeringenssvångremspolitik gentemot kommunerna. Inför vetskapen om att kommunalskattehöjningarär svåra att genomföra, tvingas kommunledningarna anpassa munnen efter den avregeringen bestämda matsäcken. Det har inneburit nedskärningar av verksamhetoch begränsningar av aktiviteter inom en rad viktiga områden. Inte minst hardetta gällt i de kommuner som drabbas av struktur- och regionalekonomiskakriser i form av avflyttning och arbetslöshet med påföljande minskatskatteunderlag. Som utskottet ser det blir följden av propositionenskommunalekonomiska förslag ofrånkomligen den att kommunerna får svårt attfullgöra sina uppgifter vad gäller en rättvis fördelningspolitik och en politikför full sysselsättning. Enligt utskottets mening fullgör emellertid kommunerna enviktig roll i detta avseende. Utskottet är därför inte berett att godtalångtgående indragningar från kommunsektorn. Den hårda begränsning avkommunernas tillväxt som dessa indragningar medför kommer att skapa nya problemsom längre fram måste lösas. I propositionen anges de sammanlagda indragningarna frånkommunsektorn till ca . beslutade indragningar omca är då inräknade. Förslag om indragning av ytterligaredrygt har aktualiserats. Om kommunerna fick behållamerparten av dessa medel eller kompenserades för visst bortfall, skulle entillväxt på kunna uppnås för kommunsektorn. Eventuella kostnader förutfall av löneavtal på den offentliga sidan är då oräknade. En sådan tillväxtinom den kommunala sektorn är enligt utskottets uppfattning nödvändig motbakgrund av de stora uppgifter som åligger kommunerna. Vad utskottet här anfört om indragningar frånkommunsektorn innebär att den i kompletteringspropositionen föreslagna indragningen på från kommunsektorn inte kan accepteras. Detta får till i. följd att utskottet godtarden inriktning av den ekonomiska politiken för FiU 1985/86: 29 kommunerna,som föreslås i motion 568 (vpk). Kompletteringspropositionens förslag i dettahänseende avvisas sålunda. Somframgår av tabell 3 är indragningen från kommunsektorn mycket kraftig - nära 8miljarder kronor - i de förslag som redovisas i motionerna 565 (m) och 566(fp). Mot bakgrund av den kritik som utskottet riktat mot regeringens förslagtill indragningar vill utskottet bestämt avstyrka yrkandena 12 och 3 imotionerna 565 respektive 566. Imotion 567 (c) föreslås en indragning av samma omfattning som ikompletteringspropositionen. Motionärerna föreslår emellertid - sannolikt pågrund av insikten om att en indragning på får kraftigtnegativa regionalpolitiska effekter - att av dessa medel skallåterföras rill kommunerna genom en förstärkning av skatteutjämningen.Samtidigt vidhåller de emellertid utan närmare förklaring att regeringens kravpå en konsumtionstillväxt i kommunsektorn på måste infrias. Motbakgrund av vad utskottet tidigare anfört om nödvändigheten av enkonsumtionstillväxt i kommunerna på något avstyrker utskottetmotion 567 yrkande 9. Med det anförda avstyrksäven motion 600 yrkande 3. delsden del av utskottets yttrande som på s. 17 börjar med "Sammanfattningsvisfinner" och på s. 18 slutar med "3 avstyrks" bort utgå. delsutskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffandeden ekonomiska utvecklingen i kotnmunsektorn m. m. att med avslagpå motionerna 1985/86:565 yrkande 12, 1985/86:566 yrkande 3, 1985/86:567yrkande 9 och 1985/86:600 yrkande 3 samt med anledning av proposition1985/86:150 bilaga 1 mom. 43 och med bifall till motion 1985/86:568 yrkande 9som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Effekter av höjt kommunalt grundavdrag BjörnMolin (fp), (), (). (), HansPetersson i (vpk) och () anser attutskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2, beträffandeeffekter av höjt kommunalt grundavdrag att med bifalltill motionerna 1985/86:565 yrkande 8, 1985/86:566 yrkande 16 och 1985/86:589 avslåri proposition 1985/86:150 bilaga 1 mom. 18 framlagt förslag till lag om ändringi lagen (1982:221) med särskilda bestämmelser angående det kommunalaskatteunderlaget m. m.. 6.Effekter av höjt kommunalt grundavdrag FiU 1985/86:29 , och (alla m)anser - under förutsättning av bifall till reservation 5 - att den del av utskottets yttrande på s. 16 som börjar med"Regeringen har" och slutar med "samt 589" bort ha följandelydelse: I proposition 1985/86:130 föreslår regeringen att detkommunala grundavdraget höjs från . Dennaminskning i det kommunala skatteunderiaget får med gällande utbetalningsrutinereffekt på utbetalningarna av kommunalskattemedel först år 1989.1 propositionenföreslås att åtgärder vidtas sä att höjningen av grundavdraget får återverkningarpä utbetalningarna av skattemedel . I motionerna 565 (m), 566 (fp) och 589 (vpk) avstyrksförslaget i propositionen. Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion 565(m) att det kommunala grundavdraget inte bör höjas. Som anförs i en reservationtill skatteutskottets betänkande (SkU 1985/86:40) av representanterna för moderatasamlingspartiet bör de indragningar som gäller kommunsektorn inte utformas såatt skatteunderlaget för fysiska personer minskar. De bör i stället utformas såatt detaljregleringen av den kommunala verksamheten minskar, dvs.främst genom en neddragning av de specialdestinerade bidragen (jfr. tabell 3). Med detanförda tillstyrker finansutskottet motion 565 (m) yrkande 8. Även i motionerna 566 (fp) yrkande 16 och 589 (vpk)avvisas förslaget att genom höjda kommunala grundavdrag dra in medel frånkommunerna. Utskottet kan emellertid inte ställa sig bakom de i motionernaangivna motiveringarna för ett sådant ställningstagande. 7.Effekter av höjt kommunalt grundavdrag och båda (fp) anser - underförutsättning av bifall till reservation 5 - att den del av utskottets yttrande på s. 16 som börjar med"Regeringen har" och slutar med "samt 589" bort ha följandelydelse: I proposition 1985/86: 130 föreslår regeringen att detkommunala grundavdraget höjs från . Denna minskningi det kommunala skatteunderlaget får med gällande utbetalningsrutiner effekt påutbetalningarna av kommunalskattemedel först år 1989.1 propositionen föreslåsatt åtgärder vidtas så att höjningen av grundavdraget får återverkningar påutbetalningarna av skattemedel . I motionerna 565 (m), 566 (fp) och 589 (vpk) avstyrksförslaget i propositionen. I en reservation till skatteutskottets betänkande ianslutning till proposi tion 130 om inkomstskatt (SkU 1985/86:40) fram håller representanterna för att skattesänkningar i första hand bör ske genom att den statliga inkomstskatten reduceras och inte genom uppräkning av det kommunala grundavdraget. Utskottet delar denna upp- 33 3 1985/86. Indragningarnafrån kommunerna bör i stället ske efter de rikt- FiU 1985/86:29 linjer somförordas av och som motiveras i motion 566 (fp) Gfr. tabell 3). Detinnebär att den största posten i indragningarna åstadkoms genom enskatteutjämningsavgift på kommunernas skatteunderlag. Meddet anförda tillstyrker utskottet motion 566 (fp) yrkande 16 och avvisar därmedförslaget i propositionen att genom höjda kommunala grundavdrag dra in medelfrån kommunerna. Äveni motionerna 565 (m) yrkande 8 och 589 (vpk) avvisas förslaget i propositionen.Utskottet kan emellertid inte ställa sig bakom de i dessa motioner angivnamotiveringarna för ett sådant ställningstagande. Effekter av höjt kommunalt grundavdrag (vpk) anser - under förutsättning av bifall till reservation 5 -att dendel av utskottets yttrande på s. 16 som börjar med "Regeringen har"och slutar med "samt 589" bort ha följande lydelse: Iproposition 1985/86:130 har regeringen föreslagit och skatteutskottettillstyrkt (SkU 1985/86:40) att det kommunala grundavdraget höjs från 7 500 kr.till . Denna minskning i det kommunala skatteunderlaget fårmed gällande utbetalningsrutiner effekt på utbetalningarna avkommunalskattemedel först . I kompletteringspropositionen föreslåsemellertid att höjningen av grundavdraget bör få återverkningar på utbetalningarnaav kommunalskattemedel . uppfattning kan ett höjt kommunalt grundavdrag accepteras omkommunerna fullt ut kompenseras för det därvid uppkomna skattebortfallet. Ikompletteringspropositionen föreslås emellertid inte att någon kompensationskall utgå. Mot denna bakgrund avvisar utskottet förslaget i propositionen omindragning av medel från kommunerna genom en höjning av det kommunala avdraget.Detta innebär att utskottet tillstyrker motion 589 (vpk). Äveni motionerna 565 (m) yrkande 8 och 566 (fp) yrkande 16 yrkas avslag påförslaget i propositionen. Utskottet kan emellertid inte ställa sig bakom de idessa motioner angivna motiveringarna till avslagsyrkandena. Upphävande av lagen om skatteutjämningsavgift (), (), (), () och OlofJohansson (c) anser att delsden del av utskottets yttrande på s. 17 som börjar med "Riksdagenhar" och slutar med "kommuners skatteunderlag" bort ha följandelydelse: Avkompletteringsproposirionen framgår att regeringen inte förmått att under innevarande vår för presentera ett förslag till reviderat skatteutjämningssystem. Utskottet vill understryka att ett förslag till revi derat skatteutjämningssystem bör föreläggas i så god tid att det kan träda 1988. På grund av den uppkomna förseningen måste 34 emellertid nu gällanderegler vara i kraft även . Enligt förslaget i kompletteririgspropositionen skallökningen av skat- FiU 1985/86:29 teutjämningsbidraget mellan åren 1986 och 1987finansieras genom en skatteutjämningsavgift pä kommunernas skatteunderlag.Vidare skall i skatteutjämningsavgiften därutöver ingå en avgift för att täckauteblivna besparingar inom utbildningsområdet och en progressiv avgift för attminska utdebiteringsskillnaderna mellan kommuner. Avgiften kommer enligtförslaget i propositionen sammantaget att uppgå till /skr. för primärkommuneroch /skr. för landstingskommuner (jfr. tabell 3). I motion 566 (fp) föreslås att indragning av medel frånkommunerna huvudsakligen sker genom en i jämförelse med förslaget ipropositionen kraftig höjning av den gällande skatteutjämningsavgiften. I likhet med vad som framhålls i motionerna Fi213 (m), 565(m) och 567 (c) anser utskottet att det på principiella grunder är felaktigtatt beskatta kommunernas skatteunderlag. Det bör också framhållas attskatteutjämningsavgifter innebär en onödig rundgång i form av allt högre statsbidragoch allt högre beskattning av kommunerna. I själva verket innebär, enligtutskottets mening, den successiva "provisoriska" utbyggnaden av ettsystem med skatteutjämningsavgifter, som regeringen föreslår, att de specialdestineradebidragen behålls och förstärks. I förlängningen betyder detta att kommunernasfrihet beskärs och centralstyrningen befästs. Mot bakgrund av vad utskottet anfört tillstyrker utskottetmotionerna Fi213 (m) yrkande 7, 565 (m) yrkande 9 och 567 (c) yrkande 5 ochavvisar därmed förslaget i propositionen att ålägga kommuner och landsting enskatteutjämningsavgift. Detta ställningstagande innebär även att yrkande Il imotion Fi219 (fp) och yrkande 15 i motion 566 (fp) avstyrks. dels utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande upphävande av lagen (1985:533) omskatteutjämningsavgift attriksdagen med bifall till motionerna 1985/86:Fi213 yrkande 7, 1985/86:565yrkande 9 och 1985/86:567 yrkande 5 antar följande Lag om upphävande av lagen (1985:533) omskatteutjämningsavgift. Härigenom föreskrivs att lagen (1985:533) omskatteutjämningsavgift skall upphöra att gälla vid utgången av , Ändring i lagen om skatteutjämningsavgift och (båda fp) anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 17 som börjarmed "Utskottet har" och slutar med "kommunersskatteunderlag" bort ha följande lydelse: Utskottet har inte något att invända mot att, som föreslåsi propositio nen, en minskning av de statliga utgifterna för statsbidragen till kommun sektorn åstadkoms genom en avgift på kommunernas och landstingens skatteunderlag. Metoden är i själva verket hämtad från tidigare folkparti- 35 motioner,och den av samhällsekonomiska skäl ofrånkomliga begränsning- FiU 1985/86:29 en av kommunernas volymökning kan med fördel ske på detta sätt. Till skillnad mot förslaget i propositionen anseremellertid utskottet i likhet med vad som framförs i motionerna 566 (fp) ochFi219 (fp) att de nödvändiga indragningarna från kommunerna - 4,5 miljarderkronor -i huvudsak bör ske genom en avgift på kommunernasskatteunderiag (jfr. tabell 3). Vad beträffar fördelningen mellan primärkommuner ochlandsting anser utskottet att de kalkyler som redovisas måste fåkonsekvensen att primärkommunerna får vidkännas en större indragning änlandstingen. Den ändrade befolkningssammansättningen består framför allt avminskat antal elever i skolan och ett ökat antal äldre personer. Detta innebäratt den primärkommunala konsumtionen vid oförändrad standard inte behöver ökaalls och kan minska med 0,, medan denlandstingskommunala konsumtionen måste öka med 1,och med 1,0%under år 1988. Utskottet föreslår därför en avgift på primärkommunernasskatteunderlag på per skattekrona och en avgift pålandstingskommunernas skatteunderiag på per skattekrona. Detta innebärminskade inkomster för landstingen med och förprimärkommunerna med nära . I den senare summan ingår dåden minskning på ca 600 milj. kr. med en avgift på per skattekrona somersätter minskningen av statsbidragen till lärarlönerna. Särskild hänsyn måstedå tas till primärkommuner utanför landsting. I propositionen föreslås även att en progressiv avgift(s.k. ) för att utjämna uldebiteringsskillnaden mellankommuner inkluderas i skatteutjämningsavgiften. Detta förslag vill utskottetbestämt avvisa med hänvisning till vad som anförs i motion 566. Mot här angiven bakgrund tillstyrker utskottet motionernaFi2l9 (fp) yrkande 11 och 566 (fp) yrkande 15. I motionerna Fi2l3 (m), 565 (m) och 567 (c) anförs att enskatteutjäm-ningsavgift inte bör användas vid indragning av medel frånkommunerna. Med hänvisning till vad utskottet anfört avstyrkerutskottet här aktuella motionsyrkanden. dels utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffande äiidring i lagen (1985:533) omskatteutjämningsavgift attriksdagen med bifall till motionerna 1985/86: Fi219 yrkande 11 och 1985/86:566yrkande 15 antar i proposition 1985/86: 150 bilaga 1 mom. 19 framlagt förslagtill lag om ändring i lagen (1985/86:533) om skatteutjämningsavgift med denändringen att 2, 3 och 4 §§ erhåller följande som reservanternas förslagbetecknade lydelse: Avgiftsunderlaget utgörs av detantal skattekronor som enligt taxeringsnämndens beslut vid taxeringen tillkommunal inkomstskatt närmast föregående år påförts skattskyldiga som avses i10 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, (justerat enligt 1 c §lagen (1982:221) med särskilda be-stäintnetser angående det kommunalaskatteunderlaget m. samt det antal skattekronor- som tillskjuts för åretenligt lagen (1979:362) om skatteutjämningsbidrag. Avgiftsunderlaget utgörs av detantal skattekronor som enligt taxeringsnämndens beslut vid taxeringen tillkommunal inkomstskatt närmast föregående år påförts skattskyldiga som avses i10 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt samt det antal skattekronorsom tillskjuts för året enligt lagen (1979:362) om skatteutjämningsbidrag. FiU 1985/86:29 Avgiften utgör för landstingskommun perskattekrona. Avgiften utgör för landstingskommun perskattekrona. Avgiften utgör för kommun per skattekrona till dendel avgiftsunderlaget inte överstiger vad som motsvarar av medelskattekraften. och 37öre per skattekrona till den del avgiftsunderlaget överstiger vad sommotsvarar 135 men inte överstiger vad som motsvarar av medelskattekraften. och 37öre per skattekrona till den del avgiftsunderlaget överstiger vad sommotsvarar 140 men inte överstiger vad som motsvarar av medelskattekraften. och per skattekrona till den delavgiftsunderlaget överstiger vad som motsvarar avmedelskattekraften. Avgiften är dock endast per skattekrona till dendel avgiftsunderlaget inte överstiger vad som motsvarar den tillförsäkradeskattekraften enligt lagen (1979:362) om skatteutjämningsbidrag. Avgiften utgör för kommun per skattekrona. 11.Bemyndigande att utge extra skatteutjämningsbidrag till FiU 1985/86:29kommunerna , och (alla m)anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjarmed "I motionerna" och på s. 19 slutar med "yrkande 6" bortha följande lydelse: I propositionen föreslås att ger regeringen ettbemyndigande att utge ett extra skatteutjämningsbidrag till kommunerna för år1987 motsvarande en ram på 400 milj. kr. I motion 565 (m) föreslås att detta bemyndigande ersättsmed två separata anslag och att beloppet reduceras till 250 milj.kr. I motion 566 (fp) yrkande 6 föreslås att regeringen gesett bemyndigande att utge extra skatteutjämningsbidrag men att den ipropositionen föreslagna ramen reduceras med 115 milj. kr. Utskottet delar uppfattningen i motion 565 (m) att detextra skatteutjämningsbidraget bör ersättas med två anslag gällande för år1987. Detta innebär dels ett anslag pä 225 milj. kr. som stöd till kommuner somfår en besvärlig situation på grund av föreslagna indragningar till staten ochdels ett anslag på 25 milj. kr. för förebyggande av jordskred m. m. Det sistnämndaanslaget har inte något som helst att göra med den kommunala skatteutjämningenoch bör därför anvisas på ett särskilt anslag. Motsvarande i propositionenangivna ram för det extra skatteutjämningsbidraget minskas därmed till 250milj. Utskottet motsätter sig vidare bestämt de i propositionen föreslagnaåtgärderna för att minska utdebiteringsskillnader mellan kommuner genom attäven för ta ut en särskild progressiv avgift för tre kommuner iStockholms län. Som en följd härav kan utskottet ej heller tillstyrka att 115milj. tillförs det extra skatteutjämningsbidraget som stöd till vissakommuner för att de skall sänka skattesatsen (jfr. tabell 4). Med det anförda avstyrker utskottet sålunda det avregeringen begärda bemyndigandet att utge extra skatteutjämningsbidrag ochyrkande 6 i motion 566. Däremot tillstyrker utskottet yrkandena 4, 5 och 6 imotion 565 (m). dels utskottets hemställan under 5 a) bort ha följandelydelse: 5. beträffande bemyndigande att utge extraskatteutjämningsbidrag till kommunerna a) attriksdagen med bifall till motion 1985/85:565 yrkandena 4, 5 och 6 samt medavslag på motion 1985/86:566 yrkande 6 och i proposition 1985/86:150 bilaga 1mom. 9 och bilaga 3 mom. 2 framlagt förslag om bemyndigande för regeringen attför är 1987 utge extra skatteutjämningsbidrag m.m., dels till Bidrag tillsärskilt utsatta kommuner för förebyggande åtgärder mot jordskred m. m. för budgetåret1986/87 under fjärde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av ,dels till Bidrag till kommunerna med anledning av minskade statsbidrag för budgetåret1986/87 under sjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av 225 000 000kr.. Bemyndigandeatt utge extra skatteutjämningsbidrag till FiU 1985/86:29 kommunerna och (båda fp) anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjarmed "I motionerna" och på s. 19 slutar med "yrkande 6" bortha följande lydelse: I propositionen föreslås att ger regeringen ettbemyndigande att utge ett extra skatteutjämningsbidrag till kommunerna för år1987 motsvarande en ram på 400 milj. kr. I motion 565 (m) föreslås att detta bemyndigande ersättsmed två separata anslag och att beloppet reduceras till 250 milj.kr. I motion 566 (fp) föreslås att den i propositionenföreslagna ramen för det extra skatteutjämningsbidraget reduceras med 115 milj.kr. I propositionen anförs att de åtgärder för att minskautdebiteringsskillnaderna mellan kommuner som beslutade om förravåren bör förlängas så att de gäller även för . Utskottet kan inte acceptera dessa åtgärder. De innebärdels att tre kommuner påförs en progressivavgift, dels att 115 milj. kr. tillförs det extra skatteutjämningsbidraget somstöd till kommuner som sänker sin skattesats. Dessa åtgärder får till följd attinvånarna i tre utpekade kommuner tvingas subventionera den kommunalaverksamheten i 20 andra kommuner. Utskottet vill bestämt avvisa ett sådantsystem. I likhet med vad som framhålls i motion 566 (fp) kan utskottet ejheller acceptera att 115 milj. kr. avsätts i extra skatteutjämningsbidrag tillstöd för att möjliggöra en sänkning av skattesatsen i vissa kommuner. Utskottettillstyrker sålunda motion 566 (fp) yrkande 6 innebärande en minskning av ramenför det extra skatteutjämningsbidraget för med 115 milj. kr. Utskottets ställningstagande får till följd att motion 565(m) yrkandena 4, 5 och 6 avstyrks. dels utskottets hemställan under 5 a) bort ha följandelydelse: 5. beträffande bemyndigande att utge extraskatteutjämningsbidrag till kommunerna a) attriksdagen med avslag på motion 1985/86:565 yrkandena 4, 5 och 6 och medanledning av vad som förordats i proposition 1985/86:150 bilaga 1 mom. 9 ochbilaga 3 mom. 2 samt med bifall till motion 1985/86:566 yrkande 6 bemyndigarregeringen att för utge extra skatteutjämningsbidrag i enlighet med vadutskottet förordat, Anslag till skatteutjämningsbidrag till kommunernam. , och (alla m) anser- under förutsättning av bifall till reservation 11 - att dels den del av utskottets yttrande på s. 20 som börjarmed "Som tidigare" och slutar med "och landstingskommuner" bortutgå, av utskottets yttrande på s. 20 som börjar med "Utskottet har FiU1985/86: 29 tidigare" och slutar med "/87" bortha följande lydelse: Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion 565(m) att regeringen inte skall tilldelas något bemyndigande att utge skatteutjämningsbidrag.Bemyndigandet skall i stället ersättas med två separata anslag på sammanlagt250 milj. kr. Det innebär att anslaget till skatteutjämningenför /87 i jämförelse med förslaget i propositionen bör minskasmed 75 milj. kr. och föras upp med 12 511,5 milj. kr. Detta ställningstagandefår också till följd att motionerna 566 (fp) yrkande 7, 421 (c) yrkande 3 och567 (c) yrkande 7 avstyrks. dels utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse: 6. beträffande anslag till Skatteutjämningsbidrag tillkommunerna m. m. attriksdagen med anledning av proposition 1985/86:150 bilaga 1 mom. 10 samt medavslag på motionerna 1985/86:566 yrkande 7, 1985/86:421 yrkande 3 och 1985/86:567yrkande 7 till Skatteutjämningsbidrag till kommunerna för /87under sjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av 12 , Anslag till skatteutjämningsbidrag till kommunerna m.m. och (båda fp) anser - underförutsättning av bifall till reservation 12 att dels den del av utskottets yttrande på s. 20 som börjarmed "Som tidigare" och slutar med "och landstingskommuner"bort utgå, dels den del av utskottets yttrande på s. 20 som börjarmed "Utskottet har tidigare" och slutar med "budgetåret1986/87" bort ha följande lydelse: Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion 566(fp) att från den ram på 400 milj. kr. som i propositionen för år 1987tilldelats det extra skatteutjämningsbidraget bör exkludera de 115 milj. kr.,som avsatts som stöd till vissa kommuner för en sänkning av skattesatsen. Detinnebär att anslaget till skatteutjämningsbidrag för /87 ijämförelse med förslaget i propositionen bör minskas med 57,5 milj. kr.