bet · G901KrU18 · 1985-12-31 00:00:00 — Utskottetanser , liksom (KrU 1983/84:18 och KrU 1984/85:16 s. 13),att gåvor, donationer och depositioner vilka ej är förenade med belastandevillkor samt en riktigt utformad sponsorverksamhet som ej står i strid med dekulturpolitiska målen bör välkomnas inom kulturområdet. Sådant stöd kan ge ökatutrymme för exempelvis gästspel, internationellt utbyte och inköp av eljestsvåröverkomliga nyförvärv. Vissförsiktighet mäste naturligtvis iakttas då det gäller stöd till basresursernaför kulturinstitutioner. Stat eller kommun får nämligen inte bli bundna av attfortsätta en verksamhet eller att hålla den pä viss nivå som en följd av att ensponsor drar tillbaka sitt stöd. Detsagda hindrar naturligtvis inte att det finns fall där stöd till en basresursbör kunna accepteras. Om en huvudman bedömer att den aktuella verksamheten ärkulturpolitiskt motiverad och att det budgetmässigt kommer att bli möjligt attefter fortsätta verksamheten utan sådant stöd utifrån, kan det enligtutskottets mening inte finnas några vägande invändningar mot ett sponsorskap. Iett sådant fall leder sponsringen till att utbyggnaden av basresursentidigareläggs, vilket måste hälsas med tillfredsställelse. Ienlighet med det anförda avstyrker utskottet motion Kr207 i här aktuell del(yrkande 4). Vad utskottet anfört om sponsring bör som sin mening geregeringen till känna med anledning av motion Kr265 yrkande 8. e/5 att utskottets hemställan under 12 bort haföljande lydelse: 12. beträffande .sport5n«g att med anledning avmotion 1985/86: Kr265 yrkande 8 och med avslag på motion 1985/86:Kr207 yrkande4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, - Sponsring (punkt 1, mom. 12) AlexanderChrisopoulos (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjar "Utskottetvill" och slutar "yrkande 8" bort ha följande lydelse: Då det gäller s.k.sponsorverksamhet vill utskottet anföra följande. Näringslivet-visarett allt störte intresse av att avsätta kapital för kulturändamål. Motiven fördetta är att skaffa en kulturprofil, som kan ge ett bättre anseende hemma ochutomlands. Vidare kan näringslivet genom sponsring öka kontrollen överkulturlivet genom att olika kultursatsningar görs beroende av företagens tyckeoch smak. Uppkäftigaexperiment, politiska manifestationer, kollektiva arbetarspel med stark dagsaktualitet skulle knappast fä bidrag från näringslivet. re ligger den trendmässigaoch spektakulära kulturen i företagens intresse. KrU 1985/86:18 I motsatstill de statliga kulturanslagen med sina övergripande prioriteringar ochallsidiga satsningar, som utgår från i demokratisk ordning beslutadekulturprogram, är kapitalets sponsring i sin ensidighet och målinriktning ettoerhört hot mot den konstnärliga friheten och yttrandefriheten. Företagensbidrag genom sponsring skall inte förväxlas med den konst-älskande mecenatenspersonliga engagemang i kulturiivet. Alla eldsjälar är välkomna att bidra tillkulturlivets utveckling. Däremot verkar stöd från enskilda företag mednödvändighet på ett nyckfullt sätt. Huruvida konsten skall kunna överleva ettekonomiskt kärvt klimat kan inte få göras till en privatangelägenhet, vare sigdet är företagen som skall stå för fiolerna eller enskilda med sitt privataengagemang. S.k.sponsring är ett led i den marknadsföring som spelar en allt större roll i detransnationella företagens verksamhet. Denna avser bl.a. att-påverka helakulturmönstret och därmed företagens avsättningsmöjligheter. Att inbilla sigsjälv och andra att de stora företagens sponsring av kulturlivet inte skullepåverka detta förefaller alltför ljusblått. Utskottetavvisar därför bestämt förslaget i motion Kr265 yrkande 8 att skulleuttrycka en positiv inställning till sponsorskap i kulturiivet och anslutersig till kravet i motion Kr207 yrkande 4 att bör uttala att sponsringinom kulturlivet ej bör förekomma. dels att utskottets hemställan under 12 bort haföljande lydelse: 12. beträffande sponsring att med bifall fillmotion 1985/86: Kr207 yrkande 4 och med avslag på motion 1985/86: Kr265 yrkande8 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Kulturfonder (punkt 1, mom. 13) Jan-ErikWikström och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjar "Utskottet anseratt" och på s. 19 slutar "till känna" bort ha följande lydelse: Vadsom anförs i motionema har inte övertygat utskottet om att det finns anledningatt begära en utredning om skapandet av en eller flera kulturfonder. Omen enskild eller ett företag vill stödja kulturlivet finns det godamöjligheter härtill, i första hand genom direkta bidrag till den institufioneller den verksamhet som är aktuell. För företagens del sker stödet ofta i formav sponsring. Tanken att företag skulle vara intresserade av att i stället föratt sponsra viss verksamhet lämna bidrag till en kulturfond, där enfondstyrelse skulle fördela avkastningen, framstår som fögaverklighetsanknuten. Man frågar sig av vilken anledning företaget skulle varaintresserat av att bidra till en anonym fond i stället för att direkt ge stödåt en institution eller visst evenemang eller verksamhet. Samma resonemanggäller naturligtvis för den enskilde. av motionema antyds visserligen att bidragsgivningen till en eller flera kulturfonder skulle kunna stimuleras genom att staten på ett eller 88 annat sätt ger sitt stödåt bidragsgivningen. Bl.a. nämns att arvsskattebe- KrU 1985/86:18 frielseskulle kunna ifrågakomma liksom att staten skulle kunna bidra med ett beloppsom stod i viss relation till bidragen från annat håll. Utskottetanser inte att denna form av stimulans för att bygga upp kulturfonder ärtilltalande. Storleken av statens bidrag till kulturen bör självfallet integöras beroende av vilken vilja som enskilda kan ha att ge kulturstöd. Ettmotsatt resonemang framstår som mera naturligt; dvs. det kan finnas större skälför staten att i konkreta fall gå in med bidrag då en verksamhet avkulturpolitisk betydelse inte bär sig och stöd inte erhålls från annat håll. Dådet gäller frågan om befrielse från arvsskatt för bidrag till kulturfond eller kulturfonderframstår det som en onödig omgång att skapa en omfattande administration föratt nä detta syfte. Därtill kommer att statsmakterna hitintills visat storrestriktivitet i fråga om att vidga de ändamål för vilka befrielse från arvs-och gåvoskatt skall gälla. Varje vidgning av kretsen innebär ju i praktiken ettinkomstbortfall för staten. Utskottetanser sammanfattningsvis att det visserligen inte finns skäl att motsätta sigen utredning om kulturfonder men att det inte framkommit något i ärendet sommotiverar något riksdagsinitiativ för att främja tillkomsten av sädana fonder.I enlighet med det anförda avstyrker utskottet motion Kr207 yrkande 2 ochmotion Kr265 yrkande 9. dels att utskottets hemställan under 13 bort haföljande lydelse: 13. beträffande kulturfonder att avslår mofion1985/86: Kr207 yrkande 2 och motion 1985/86:Kr265 yrkande 9. En utredning om kulturarbetarnas villkor (punkt 1,mom. Jan-ErikWikström (fp), (), () och Kersfin ()anser delsatt den del av utskottets yttrande som s. 19 börjar "På hemställan"och på s. 21 slutar "motion Kr313" bort ha följande lydelse: Deförslag som lades fram i proposition 1984/85:93 om kulturarbetarnasskatteförhållanden m.m. var generella och gällde alla berörda skattskyldiga.Därmed frångick regeringen huvudförslaget i kulturskattekommitténs betänkandesom innebar att litterär och konstnärlig verksamhet inte längre skulleklassificeras som en verksamhet i vinstsyfte. Bl.a. kulturarbetarna har krävtatt skattereglerna måste vara utformade så att hänsyn tas till de särskildaförhållanden under vilka de arbetar. Dessa krav är fortfarande intetillgodosedda. Regeringens förslag innebar att konstnärer alltjämt iskattehänseende skall betraktas som vanliga företagare. biföllpropositionen (SkU 1984/85:28, rskr. 1984/85:227). Kiilturarbetarnahar försökt få till stånd en offentlig utredning med uppgift att granska kulturarbetarnas situation och föreslå sådana ändringar i lagstiftningen på olika områden att de i likhet med andra gmpper av yrkesutövare fär möjlighet att i någorlunda trygghet 89 utöva sina yrken. Dettahar för kulturarbetarna framstått som ett rimligt KrU 1985/86:18rättvisekrav. Skatte-och avgiftsfrågorna intar en framträdande plats i detta problemkomplex, och debör därför belysas ytterligare. Det faktum att kulturarbetarna hänförs tillgruppen rörelseidkare/egenföretagare får emellertid konsekvenser också utanförskatteområdet. Det krävs därför längre gående ingrepp i lagstiftningen, om manvill skapa rättvisa åt kulturarbetarna. Kulturarbetarnassituation har försämrats avsevärt . Inkomstutvecklingen harvarit ogynnsam i jämförelse med de mera kommersiellt inriktade yrkesutövarna,som ju har möjlighet till rationalisering av verksamheten. Kulturarbetarna harsålunda t.ex. inte kunnat kompensera sig för stigande sociala avgifter genomatt ta ut högre ersättningar för sina produkter. De har heller inte kunnatkomma i åtnjutande av de förmåner som erbjudits praktiskt taget alla andrayrkesgrupper i form av förkortad arbetstid och längre semester. Motdenna bakgrund anser utskottet att bör begära att regeringentillsätter en kommitté för att förutsättningslöst utreda de konstnärliga ochlitterära yrkesutövarnas belägenhet i våra dagars svenska samhälle. Därvid böräven frågan om ett särskilt inkomstslag ingående prövas. Utredningsarbetet börinledas med en studie/kartläggning av kulturarbetarna och deras möjligheteratt utöva sina yrken. Med en sådan kartläggning som bakgrund bör det varamöjligt att föreslå ågärder ägnade att skapa social och ekonomisk rättvisa förkulturarbetarna i förhållande till andra yrkesgrupper i samhället. Enförbättrad ställning för kulturarbetarna är nämligen en av förutsättningarnaför att samhällets kulturpolitiska mål skall kunna förverkligas - dvs. ettrikare kulturliv för alla. Riksdagenbör med bifall till motion Kr313 som sin mening ge regeringen till känna vadutskottet anfört. delsatt utskottets hemställan under 15 bort ha följande lydelse: 15.beträffande en utredning om kulturarbetarnas villkor att med bifalltill motion 1985/86:Kr313 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Beräknande av medel för kultur i boendemiljö (punkt 3,mom. KarlBoo och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 25 börjar "Utskottetvill" och slutar "motionsyrkandet" bort ha följande lydelse: mening har övertygande visat att det finns behov av ett nytt bidrag till initiera projekt med inriktning på lokalt förankrat kulturarbete i boendemiljö. har pekat på att utvecklingen mot det storskaliga samhället, de stora befolk ningsomflyttningarna och massmediernas genomslagskraft är hot mot lo kalt grundad kulturgemenskap och möjligheterna att fillgodose kulturella behov i den egna boendemiljön. Ett stort problem är att vissa grupper drabbas hårdare än andra om lokala kulturella särdrag slätas ut eller 90 utplånas.Bland grupper som är särskilt beroende av boendemiljön, grann- KrU 1985/86:18skåpet, för att utveckla kulturgemenskap, nämner kulturtådet de som avekonomiska eller arbetsmarknadsmässiga skäl tvingas att flytta från sin hembygdtill anonyma storstadsområden, många invandrare särskilt invandrarkvinnor -ensamstående barn från splittrade familjer, lantbrukare och andra som genomsitt yrke och geografiska avstånd är starkt bundna tilllandsbygdens/glesbygdens byar. slutsats av det utvecklingsprojekt iboendemiljö som bedrivits är att lokalt förankrat kulturarbete kan leda tillprocesser som ökar deltagarnas kunskaper om den egna miljön, deras möjligheteratt beskriva den, deras gemenskap och deras beredskap att kollektivt påverkadenna miljö. Utskottet ansluter sig till de redovisade synpunkterna.Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet motion Kr268 i aktuell del ochföreslår att 2 milj. kr. beräknas för lokalt förankrat kulturarbete iboendemiljö (yrkande 7). dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande beräknande av medel för kultur iboendemiljö att med bifall till motion 1985/86: Kr268 yrkande 7 i motsvarandedel beslutar att för angivna ändamål under anslaget skall beräknas . Beräknande av medel till Bygdegårdarnas riksförbundför kulturverksamhet och till Våra gårdar för konst, musik och teaterverksamhet(punkt 3, mom. 2) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 25börjar "Med hänsyn" och slutar "över socialhuvudtiteln"bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening är det vid en jämförelse medbidraget till Folkets husföreningarnas riksorganisation väl motiverat attbidrag till de i motionen angivna lokalägande organisationerna för olikakulturverksamheter beräknas i enlighet med motionsförslaget. Utskottettillstyrker därför motion Kr269 i aktuell del (yrkande 3). dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande beräknande av medel till och till Våra gårdar för konst, musik ochteaterverksamhet attriksdagen med anledning av proposifion 1985/86:100 och med bifall fill motion1985/86: Kr269 yrkande 3 i motsvarande del beslutar dels att fillBygdegårdarnas under anslaget skall beräknas320000 kr., dels att till Våra gårdar för konst, musik och teaterverksamhetunder anslaget skall beräknas lOOOOOkr., 19.Beräknande av medel för utveckling av KrU 1985/86:18 kulturverksamhetpå arbetsplatserna (punkt 3, mom. 3) , och (allam) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 25börjar "Utskottet avstyrker" och på s. 26 slutar "centralainsatser" bort ha följande lydelse: Utskottet instämmer i de synpunkter påkultur i arbetslivet som framförts i motion Kr318 (m). Sådan verksamhet börfrämst bygga på frivilliga insatser och ej vara ett utflöde av de fackligaorganisationernas ambitioner. Det är också fel om en växande del av samhälletsresurser till stöd för kulturen går till arbetsplatserna och därmed bort frånkulturellt mer eftersatta gmpper. Motionen tillstyrks i motsvarande del(yrkande 1). dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3. beträffande beräknande av medel för utveckling av kulturverksamhetpå arbetsplatserna attriksdagen med avslag på proposition 1985/86:100 och med bifall till motion1985/86: Kr318 yrkande 1 i motsvarande del beslutar att medel för angivnaändamål inte skall beräknas under anslaget. Beräknande av medel till disposition förkulturella ändamål, såvitt avser televiseringar samt allmän besparing (punkt 3,mom. , och (allam) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 26börjar "Utskottet instämmer" och slutar "kulturrådetsdisposition" bort ha följande lydelse: Utskottet instämmer i motionärernas uppfattning att det ärTV-bolagets sak att stå för de merkostnader en teater kan få i samband med entelevisering. En så central uppgift för TV som televiseringar skall ej krävaextra pengar det kan i praktiken motverka att denna verksamhet utvecklas.Det sagda gäller speciellt om en tredje part - statens kulturtåd - skalladministrera medlen. Utskottet tillstyrker motionen i motsvarande del. Med hänsyn till utskottets ställningstagande påkallarmotion Kr269 (c) inte något uttalande, såvitt däri tas upp frågan om medlensdisposition (yrkande 1). Nödvändiga besparingar bör enligt utskottets mening iförsta hand gå ut över ospecificerade anslag. Utskottet tillstyrker därförförslaget i motion Kr3l8 i vad avser en begränsning av anslagsposten med 700000kr. på denna grund. dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffande beräknande av medel till kulturrådetsdisposition för kulturella ändamål attriksdagen med anledning av proposition 1985/86:100 och med bifall fill motion1985/86: Kr318 yrkande 1 i motsvarande del beslutar att för ändamålet underanslaget skall beräknas . 21.Medelsanvisningen till Bidrag till kulturverksamhet KrU 1985/86:18 inomorganisationer m.m. (punkt 3, mom. 5) Under förutsättning av bifall till reservationerna 19 och20 , och (allam) anser att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse: 5.beträffande medelsanvisningen att med anledning av proposition1985/86:100, med bifall till motion 1985/86: Kr318 yrkande 1 i motsvarande delsamt med avslag på motion 1985/86: Kr268 yrkande 7 i motsvarande del och motion1985/86: Kr269 yrkande 3 i motsvarande del till Bidrag till kulturverksamhetinom organisationer m.m. för /87 anvisar ett reservationsanslagav . Medelsanvisningentill Bidrag till kulturverksamhet inom organisationer m. m. (punkt 3, mom. 5) Under förutsättning av bifall till reservationerna 17 och18 och (båda c) anser attutskottets hemställan under 5bort ha följande lydelse: 5. beträffande medelsanvisningen att medanledning av proposition 1985/86:100, med bifall till motion 1985/86: Kr268yrkande 7 i motsvarande del och motion 1985/86: Kr269 yrkande 3 i motsvarandedel samt med avslag på motion 1985/86:Kr318 yrkande 1 i motsvarande del tillBidrag till kulturverksamhet inom organisationer m.m. för /87anvisar ett reservationsanslag av , Insatser inom barnkulturområdet (punkt 3, mom. 7) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 27börjar "Utskottet vill" och slutar "(yrkande 2)" bort haföljande lydelse: I fortsättningen blir det möjligt för att inomramen för de särskilda dispositionsmedlen göra stöme satsningar påbarnkulturområdet, något som innebär en flexibilitet imedelsanvisningen mellan budgetåren. Med hänsyn till den vikt utskottet i olikasammanhang tillmätt insatser på barnkulturområdet anser likväl utskottet attdet åriigen måste utgå minst 1 milj. kr. till sådana insatser. Även då detgäller värdet av ett samarbete mellan kulturtådet och barn- ochungdomsorganisationerna ansluter sig utskottet till motionärernas synpunkter. Utskottettillstyrker således motion Kr269 yrkande 2. dels att utskottets hemställanunder 7 bort ha följande lydelse: 7. beträffande insatser inombarnkulturområdet att med bifall till motion 1985/86: Kr269 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 24.Medelsanvisningen till Bidrag till särskilda kulturella KrU 1985/86:18 ändamål,såvitt avser projektering av ett invandrarcentrum i (punkt 4, mom. 1) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 29börjar "Utskottet har" och slutar "och fritidsverksamhet"bort ha följande lydelse: Behovet av ett invandrarcentrum i är väldokumenterat. Ett belopp om . bör således med bifall fill motionKr209 (vpk) beräknas för en första projekteringsetapp för ett sådantinvandrarcentrum. Den omständigheten att medel nu beräknas för ändamåletinnebär inte att de överväganden föregrips som pågår i rörandeäven andra förslag av likartad karaktär. dels att utskottets hemställanunder 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande medelsanvisningen attriksdagen med anledning av proposition 1985/86:100 och med bifall till motion1985/86: Kr209 till Bidrag till särskilda kulturella ändamål för budgetåret1986/87 anvisar ett reservationsanslag av , Service till allmänheten för vård av föremål (punkt4, mom. 2) , och (allam) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 29börjar "Som motionärema" och på s. 30 slutar "(yrkande 1)"bort ha följande lydelse: De projektbidrag som utdelats har bidragittill en utjämning av vårdförutsättningarna i landet och till att skapa en högremedvetenhet och kunskap om föremålsvård. Vården av egna samlingar jämte bristpå personella resurser gör dock att de flesta museer har svårt att tillgodoseallmänhetens krav pä tillgäng till föremålsvärd. Ett visst stöd för att byggaut en sådan verksamhet genom investeringar i lokaler, utrustning ochmarknadsföring bör därför, som motionärerna föreslagit, utgå att fördelasmellan de museer som vill starta serviceverksamhet av här angivet slag.Motionen tillstyrks därför i motsvarande del (yrkande 1). dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande service till allmänheten för vård avföremålatt med bifall till motion 1985/86: Kr247 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, Medelsanvisningen till Visningsersättning åt bild-och formkonstnärer (punkt 6, mom. 1) (), (), (), () och (vpk) anser dels att den del avutskottets yttrande som på s. 32 börjar "Utskottet vill" KrU1985/86:18 och slutar i "propositionen" bort ha följande lydelse: Utskottetansluter sig till motionärernas uppfattning att anslaget tillvisningsersättning bör räknas upp betydligt mer än vad regeringen föreslagit.Det är nämligen angeläget att bild- och formkonstnärerna får en reellförbättring, då det gäller ersättningar och bidrag som utgår från anslaget. Bidragsuppräkningenbör bestämmas till 3 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit. dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse: 1. beträffande medelsanvisningen att med anledningav proposition 1985/86:1(K) samt motionerna 1985/86: Kr218 yrkande 2 och1985/86: Kr229 yrkande 3 till Visningsersättning åt bild- och formkonstnärerför / 87 anvisar ett anslag av , Ersättning för att musikalier och fonogram används påbibliotek (punkt 7, mom. 1) Jan-ÉrikWikström (fp), (), (), () ochAlexander Chrisopoulos (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 34 börjar "Regeringenhar" och slutar "avstyrks således" bort ha följande lydelse: mening är det ett rättvisekrav att rättighetshavarna på musikomrädetfår ersättning för att deras verk tillhandahålls på biblioteken efter likartadegrunder som gäller för litterära upphovsmän. Det förslag som lagts fram ikonstnärsnämndens promemoria. Ersättning för biblioteksmusik, bör läggas tillgrund för en reform på området. Förslag i promemorian bör i enlighet med vadsom föreslås i motion Kr219 kompletteras på det sättet att ersättning ävenberäknas för utlåning av noter från . Förslagetbör genomföras redan vid kommande halvårsskifte. Utskottettillstyrker således motion Kr219i aktuell del. Detta innebäratt upphovsmän påmusikområdet samt musiker och sångare fr.o.m. nästa budgetår skall fåersättning för att musikalier och fonogram används på bibliotek. Utskottets ställningstagandeinnebär att även förslaget i motion Kr210 tillgodoses. delsatt utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1.beträffande ersättning för att musikalier och fonogram används på bibliotek att med bifalltill motion 1985/86: Kr219 och med anledning av motion 1985/86: Kr210 imotsvarande del a) godkänner de i motion Kr219förordade riktlinjerna för inrättande av och Sverigesmusikerfond , b) under ett nytt anslag underättonde huvudtiteln till kom- 95 ponistfond för budgetåret1986/87 anvisar ett reservationsanslag av KrU 1985/86:18 1630000 kr., c) under ett nytt anslagunder åttonde huvudtiteln till för /87anvisar ett reservationsanslag av , Särskild uppräkning av anslaget Bidrag till konstnärer(punkt 7, mom. 2) Jan-ErikWikström och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 35 börjar "Med hänvisning"och slutar "(yrkande 4)" bort ha följande lydelse: Utskottethar i det föregående (reservation 27) förordat att det fr.o.m. nästa budgetårskall införas ersättning för att musikalier och fonogram används på bibliotek. Ienlighet med vad som föreslås i motion Kr229 bör som en följd härav en särskilduppräkning av anslaget göras för stöd till scen- och filmkonstnärer med 1milj. och till musiker och sångare med 0,5 milj. kr. Vidare bör en allmänuppräkning av anslaget göras med 2 milj. kr. Motion Kr229 tillstyrkssåledes i aktuell del (yrkande 4). delsatt utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffandesärskild uppräkning av anslaget att med bifall till motion 1985/86:Kr229 yrkande 4 i motsvarande del beslutar att för nästa budgetår underanslaget skall beräknas . utöver vad regeringen föreslagit. 29.Utställningsersättning (punkt 7, mom. 4) Jan-ErikWikström (fp), (), () och ()anser delsatt den del av utskottets yttrande som pä s. 36 börjar "Utskottetvidhåller" och slutar "konstnärlig yrkesverksamhet" bort haföljande lydelse: