bet · G901AU19 · 1985-12-31 00:00:00 — Utskottet utgår ifrån alt effekterna av de tillstyrktaregeländringarna följs upp på sedvanligt sätt och förutsätter att regeringen återkommer i 10 frågan omen sådan uppföljning ger anledning till det. Förslaget i motion AU 1985/86:19 581 om ett tidsbegränsat försök avstyrks därför av utskottet. Regeringen erinrar vidare i propositionen om att genom detnya systemet med upphandling av AMU blir det naturligt att pröva köp av ulbildningäven/ra/7 det reguljära utbildningsväsendet. Arbetsmarknadsministern räknardärvid med att sådana särskilda kurser för arbetslösa ungdomar som under enföljd av år har anordnats av folkhögskolorna skall kunna upphandlas. Detframhålls att en särskild ram för sådana folkhögskolekurser därmed inte längrebehövs. Fem motioner tar upp denna fråga lill behandling. 1985/86; 570 av m.fl. (fp), 1985/86:573 av NilsBerndlson m.fl. (vpk), 1985/86:590 av m.fl. (fp), 1985/86:592av m. fl. (s) samt 1985/86: 594 av m. fl. (c).Motionärerna erinrar om att folkhögskolorna anordnar särskildakurser för arbetslös ungdom och föreslår att utbildningen skall fä bedrivasenligt av tidigare fattat beslut (UbU 1985/86; 19, rskr. 1985/86;161). Detta beslut innebär ett medgivande att sådan ulbildning får bedrivasutanför den allmänna folkhögskoleramen. Innevarande budgetår får sådanundervisning enligt regeringens beslut omfatta totalt högst20000 elevveckor. Utöver gällande sedvanligt statsbidrag kan för dessa kurserlämnas elt bidrag för folkhögskolans faktiska merkostnader med högst 25000 kr.per kurs. Det är utskottets uppfattning all de kurser som anordnasvid folkhögskolorna för arbetslös ungdom är ett värdefullt inslag i arbetetmed att bekämpa ungdomsarbetslösheten. Många ungdomar saknar grundkunskaperför att kunna gå vidare i sin yrkesutbildning. För sådana ungdomar och förungdomar med negaliv inställning till studier är dessa kurser ett värdefulltkomplement till andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Utskottet ulgår ifrånalt arbetsmarknadsmyndigheterna har samma syn på det värdefulla arbete somfolkhögskolorna bedriver på delta område och att man inom ramen för de ändraderegler som gäller för arbetsmarknadsutbildningen köper kurser för arbetslösungdom i den omfattning som behövs i arbetet med att lösa ungdomarnassysselsättningsproblem saml alt berörda folkhögskolor därvid fär täckning försina koslnader. Utskottet vill i sammanhanget erinra om att riksdagenstidigare beslut inte innebär, som antyds i vissa motioner, en på förhand given omfattning av den berörda utbildningen. Beslutet innebär ett bemyndigande för rege ringen att, om arbetsmarknadslägel så kräver det, medge utbildning vid folkhögskola för arbetslös ungdom under /87. Redan dessa regler betyder all del är behovet av sådan ulbildning som skall vara styrande. Så blir också fallet genom den upphandling av utbildning som länsarbetsnämnderna skall ansvara för fr. o. m. nästa budgelår. Ulskollel vill avslutningsvis påpeka att regeringen i denna del inte uttryckligen begär att skall återta del ovan närnnda, tidigare beviljade bemyndigan det ulan anmäler alt det inte behöver utnyttjas av regeringen. Ulskotlet utgår ifrån att folkhögskolekurser även fortsättningsvis kommer all anord nas för de arbetslösa ungdomar som behöver della. De akluella motioner na, 570, 573, 590, 592 och 594 kan däiför betraktas som lillgodosedda. Det 11 anförda bör ges regeringen till känna. Utskottethemställer AU 1985/86: 19 1. beträffandearbetsmarknadsutbildningens omfattning attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del saml med avslag påmotion 1985/86; 581 yrkandena 4 och 5 med tillägg till tidigare beslut' -under del på tionde huvudtiteln upptagna reservationsanslagetArbetsmarknadsutbddning för /87 anvisar ytterligare 187000000kr., 2. beträffandegrunderna för utbildningsbidraget attriksdagen godkänner vad som förordats i propositionen i motsvarande del, 3. beträffande reglerna för kvalifikation förarbetslöshetsersätt ning attriksdagen med bifall till motion 1985/86:A207 yrkande 3 samt med avslag påmotion 1985/86:581 yrkandena 6 och 7 anlar de genom propositionen framlagdaförslagen till dels lag om ändring i lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring, dels lag om ändring i lagen (1973: 371) om kontantarbetsmarknadsstöd, 4. beträffande upphandling av AMU från detreguljära utbild ningsväsendet attriksdagen med anledning av dels propositionen i molsvarande del, delsmotionerna 1985/86:570, 1985/86:573, 1985/86:590 yrkandena 1-3, 1985/86:592och 1985/86:594 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtom folkhögskolekurser för arbetslös ungdom. Bidrag till arbetslöshetsersättning ochutbildningsbidrag Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 4.(s. att - med tillägg lill tidigare beslut underdet på tionde huvudtiteln upptagna förslagsanslaget Bidrag till arbetslöshetsersättningoch utbildningsbidrag för /87 anvisar ytterligare . Underpunkt B 5 (s. 10-17) föreslår regeringen att skall 1. godkänna vad som i propositionen anförts omstrukturstöd för handi kappade byggnadsarbetare, 2. godkänna vadsom i propositionen anförts om uppsökarverksamhet bland arbetslösabyggnadsarbetare, 3. godkänna vadsom i propositionen anförts om rekryteringsstöd för långlidsarbetslösa. ' AU 1985/86: 11 hemställan mom. 50. = AU1985/86: 11 hemställan mom. 58. 4.till Sysselsättningsskapande åtgärder för /87 under AU1985/86: 19 tionde huvudtiteln utöver i proposition 1985/86; 100 bil. 12upptagna medel anvisa ett reservationsanslag av . 1985/86:581av m.fl. (m), vari yrkas att 8. avslår vad regeringenföreslagit angående strukturstöd för handikappade byggnadsarbetare, 9. som sin mening gerregeringen lill känna vad som i motionen anförs angående åtgärder förrehabilitering av arbetshandikappade byggnadsarbetare, 10. riksdagenavslår vad regeringen föreslagit angående uppsökarverk samhet bland arbetslösa byggnadsarbetare, 11. riksdagenavslår regeringens förslag att till Sysselsättningsskapande ålgärder för /87 under tionde huvudtiteln utöver i proposi tion 1985/86; 100 bil. 12 upptagna medel anvisa ett reservationsanslag av . 1985/86;602 av () och (), vari yrkas all regeringenskall ges till känna vad som anförs om behovel av särskilda insalser för attfrämja sysselsättningen i . Desenaste årens utveckling på byggarbetsmarknaden har medfört omfattandestrukturella problem. En regional obalans mellan efterfrågan och utbud påarbetskraft liksom en obalans i efterfrågan pä olika yrkesgrupper har blivitalltmer markant. Föratt lösa dessa problem har AMS fört förhandlingar med landets åtta största byggföretag och . Samråd har skett med . AMS har vidare erhållit ett särskilt uppdrag av regeringen att ulreda vilka insatser som behövs för att bereda arbete ål byggnadsarbetare, som på grund av handikapp har svårt att få arbele på den öppna arbetsmarknaden. AMS redovisade resultatet av sina övervä ganden . De förslag till ålgärder som AMS presenterat innebär i korthet att en verksamhet skall komma till stånd för att ge arbete och rehabilitering för arbetshandikappade byggnads- och anläggningsarbe tare. Verksamheten skall enligt förslaget successivt byggas upp och som mest kunna beröra ca 2000 personer. Det har förutsatts att del skall ges en ekonomisk ram för att klara verksamheten. Ett antal svenska byggföretag med rikstäckande byggnads- och anläggningsverksamhel kommer, enligt AMS, att åta sig att etablera en organisation som har lill syfte att erbjuda arbetshandikappade arbete i särskilda objekt. Staten föreslås att via AMS ersätta viss del av lönekostnaden för de arbetshandikappade som anställs inom organisationen. skall svara för anvisning av arbetskraften. Produktionen avses utföras på ett för förhållandena tekniskt 13 ochekonomiskt riktigt sätt, och prissättningen skall följa marknadsmäs- AU1985/86: 19 siga villkor. Byggföretagen samt avser att etablera enrikstäckande organisation till vilken skall knytas en central samverkansgrupp,i vilken staten. , och berördapersonalorganisationer inom arbetarområdel föreslås ingå. Genom byggföretagensförsorg bildas regionala aktiebolag som kan omfatta ett eller flera län. Deregionala bolagen skall samordna den lokala verksamhelen och anställaarbetskraften samt ansvara för dess rehabilitering i samverkan med länensanpassningsgrupper för byggsektorn. Även på regional nivå föreslås ensamverkansgrupp i likhet méd den på central nivå. De anvisade personernas arbets- och yrkeserfarenhet skallvara tydligt knuten till byggnads- och anläggningsverksamhelen och de skallbedömas kunna klara ell arbete och en rehabilitering. Personerna skall varaarbetshandikappade och/eller äldre samt lokall bundna. Vidare anser AMS att dearbetshandikappade personerna lill övervägande delen skall ha en övergåendefunktionsnedsättning och således pä sikt kunna la anställning på den ordinariearbetsmarknaden. Personerna föreslås vara tillsvidareanställda i de regionalabolagen, men skall vara skyldiga att la anvisat lämpligt arbele. Förslagetinnebär att det är de ansvariga i de regionala bolagen som avgör vilka somskall anställas medan del är arbetsförmedlingen som, efter samråd medBygghälsans regionala anpassningsgrupp, avgör för vilka som lönekostnaden skallsubventioneras. De regionala bolagen skall, enligt AMS förslag, verka föralt de anställda återförs till den ordinarie arbetsmarknaden med målet attåtminstone av arbetskraften åriigen överförs lill ordinarie anställningar.För att förslärka ulslussningsmöjlighelerna föreslås arbetskraften kunnaerbjudas ordinarie arbele med bibehållen anställning och subvention i deregionala bolagen. Detta föreslås ske med reduceradsubvention under periodens senare del. De regionala bolagen skall utnyttja derehabiliteringsresurser som redan finns. t. ex. inom Bygghälsan. Frågor omanställning, rehabilitering och ulslussning skall behandlas i Bygghälsansregionala anpassningsgrupp för byggsektorn. När det gäller statens bidrag föreslår AMS en bidragsramsom motsvarar kostnaderna personer. Avsikten är alt särskildaöverenskommelser om bidragsnivån därefter skall träffas mellanarbetsförmedlingen och de regionala bolagen i syfte att dels kunna erbjudamesta möjliga sysselsättning inom ramen för anslagna medel, dels även kunnaanställa personer med svära arbetshandikapp. Avsikten är all de anslällda i deregionala bolagen inle skall permilieras. Vid otillräcklig objektstillgångskall de som är i behov av delta kunna erbjudas bl. a. päbyggnadsutbild-ningenligl de regler som gäller för AMU i företag. I propositionen framhåller föredragande statsrådet all deordinarie ar betsmarknadspolitiska åtgärder som står till buds för att underiätta för arbetshandikappade sökande all fä ett arbete är mindre väl avpassade för byggarbetsmarknaden. Härtill konstateras alt byggsektorn står inför en omfattande strukturell omdaning. Mol denna bakgrund och med hänsyn till att omfattande rehabiliteringsinsatser behövs föreslås alt en försöksverk- samhet medett särskilt strukturstöd prövas inom byggarbetsmarknaden. AU 1985/86: 19 Enligt propositionens förslag bör försöksverksamhetenmaximeras till och omfatta högst 2000 personer. Under del första åretbör slöd kunna utgå för högst 500 personer, och takten i den fortsattautbyggnaden bör bestämmas av regeringen. Slöd bör enligt propositionenkunna utgå för anställning av byggnadsarbetare som är arbetshandikappade elleröver och bedöms som svårplacerade. Målet för verksamheten skall vara attgenom särskilda rehabiliteringsinsatser och yrkesverksamhet så snart sommöjligl återföra den enskilde till den ordinarie arbetsmarknaden.Arbetsförmedlingen skall anvisa personer, och byggsektorns regionalaanpassningsgrupper bör ha en central roll. I sammanhanget erinras om de nya regler som sedan den 1januari gäller om företagshälsovård och arbetsanpassning.Skyddskommittéerna har ålagts att verka för att en på lämpligt sätt organiseradarbetsanpassnings- och rehabiliteringsverksamhel bedrivs på arbetsstället.Vidare gäller - också i är - nya regler för företagshälsovård.Ett villkor för sådant bidrag är att förelagshälsovården har kompelens ocherforderiiga resurser för anpassnings- och rehabiliteringsarbetet. För byggsektornfinns särskilda föreskrifter (SFS 1985; 729) om bidrag till förelagshälsovårdför vissa anslällda inom byggnadsbranschen. Vidare bör statsbidrag enligl propositionen lill densärskilt anordnade sysselsättningen få utgå av lönekostnaderna underhögst tre är för samma individ. För den som efter inte kunnatberedas annat arbete bör statsbidrag få utgå . Delsärskilda strukturstödet bör således inte kunna få utgå än fem årför varje individ. För den person som en lösning av arbetssituationen inle harvaril möjlig för inom denna lidsram får ordinarie arbetsmarknadspolitiskainsatser prövas inkl. de åtgärder som finns för arbetshandikappade. I syfte att det föreslagna stödet kommer de mesl behövandetill del och fungerar i enlighet med uppsatta mål ulgår föredragande slaisrådelfrän en kontinuerlig uppföljning av verksamhelen. Takten i utbyggnaden upp till2000 personer föreslås därför bli bestämd efter hand. Verksamheten bör /87 och omfatta högsl 500 personer under första året.Kostnaderna beräknas till 50 milj. kr., vilket motsvarar ca 290helårs-anställda. Belopppt föresläs bli avräknat från de medel som har anvisatstill beredskapsarbeten under nästa budgetår. Regeringens förslag om strukturstöd förbyggarbetsmarknaden avvisas av m.fl. (m) i molion 1985/86:581.Motionärerna konstaterar att det i och för sig är ett vällovligt syfte attunderlätta för arbetshandikappade byggnadsarbetare att få en givandesysselsättning. Man anser emellertid att det vore olyckligt att bygga uppspeciella företag för skyddad sysselsättning. visar alt det lätt kan uppstå problem med konkurrensen mellanSamhällsföretag och privata småföretagare. Samma problem kan, menarmotionärerna, förväntas uppslå belräffande de nya byggnadsföretagen. Dessakommer främst att söka entreprenader som utförs av mindre företag. Motionärerna anför vidare att företagen för att fungeratillfredsställande också måste anställa ett stort antal icke-handikappade personer för all 15 kunnaklara av arbetsuppgifterna. Man riskerar därmed att företagskon- AU1985/86: 19 struktioner byggs upp som innefattar flera av de nackdelar somfinns inom Samhällsföretag. De framhåller också alt det inte får vara någotsjälvändamål att arbetshandikappade byggnadsarbetare kvarstår inom sitt yrke.Med tanke på det stora antalet övertaliga byggnadsarbetare i vissa delar avlandel är det enligt motionärerna väsentligt att ett anlal byggnadsarbetaresöker sig till andra yrkesområden. Detta gäller även arbetshandikappade inombyggbranschen, där för övrigt arbetsmiljön i många fall är olämplig för mängaarbetshandikappade. Med hänsyn till situationen pä byggarbetsmarknaden är detenligl motionärernas uppfattning slutligen inle realistiskt att räkna med attde kategorier byggnadsarbetare som skall sysselsättas med hjälp avstrukturstödet kommer tillbaka i reguljärt arbele efter en rehabilitering. Detfinns en uppenbar risk för att stödformen blir permanenl och alt de anställdainvaggas i falska förhoppningar. Motionärerna förordar i stället alt regeringen låterutreda förutsättningarna för ett individuellt och flexibelt lönebidrag enligtden modell moderala samlingspartiel föreslagit tidigare i är . anser man att de nuvarande reglerna för lönebidragkan utnyttjas föratt hjälpa arbetshandikappade byggnadsarbetaie. Utskottet tillstyrker propositionens förslag att ettsärskilt strukturstöd för byggarbetsmarknaden prövas för att främjamöjligheterna för arbetshandikappade och svårplacerade äldre byggnadsarbetareatt fä arbele på byggarbetsmarknaden. Enligt förslaget kommer möjligheternatill rehabilitering alt ägnas slor uppmärksamhet. Som framhålls ipropositionen finns det en grupp arbetare på byggarbelsmarknaden somriskerar all hell slås ut från möjligheterna att få arbele om inte särskildaåtgärder vidtas. I den omstruktureringsprocess som pågår och somkan förväntas fortsätta ytterligare finns för övrigt risk för altproblemen förstärks ytterligare. Utskottet delar inte de farhågor för konkurrensproblemm.m. som förs fram i motion 581 (m). Det finns i dessa sammanhang anledning ätterinra om att byggföretagen kommer att vara engagerade i och ha kontinuerliginsyn i verksamheten. Beträffande vad som anförs i motionen om ett merflexibelt lönebidragssyslem enligl moderat modell vill utskottet hänvisa tillbetänkande AU 1985/86; 11, i vilket delta förslag från moderata samlingspartietavstyrks. biföll ulskoltet på denna punkt. Utskottet vill slutligenerinra om att verksamheten enligt propositionen skall följas upp kontinuerligt.Med del anförda avstyrks molion 581 i denna del. Uppsökande verksamhet bland arbetslösa byggnadsarbetare En uppsökande verksamhet bland arbetslösa byggnadsarbetarehar bedri vits i nära samverkan mellan Svenska Byggnadsarbetareförbundels avdel ningar och arbetsförmedlingen. AMS har redovisat positiva erfarenheter från denna verksamhel och en liknande försöksverksamhet till långlidsar beislösa metallarbetare har inletts och försök inom flera områden planeras. AMS avser att fortsätta verksamheten och utveckla den vidare. I propositionen framhålls att särskilda medel ävenfortsättningsvis bör AU 1985/86: 19 kunna avsättas för att möjliggörauppsökande verksamhet bland byggnadsarbetare. För andra branscher börmolsvarande insatser få göras inom ramen för reglerna för beredskapsarbeten. 1 motion 1985/86:581 av m.fl. (m) avvisasförslaget att särskilda medel även fortsättningsvis skall avsättas föruppsökande verksamhel bland långtidsarbetslösa byggnadsarbetare. Detta bör iställer ske inom ramen för de vanliga arbetsmarknadspolitiska årgärderna. Som framhålls i propositionen är de hittillsvarandeerfarenhelerna av den uppsökande verksamheten positiva. Utskottet tillstyrkerdärför förslaget om alt särskilda medel även fortsättningsvis avsätts förverksamheten bland arbetslösa byggnadsarbetare. Molion 581 avstyrks i dennadel. I propositionen anmäls för kännedom attregeringen med utnyttjande av finansfullmakten avser alt besluta ominsatser för totalt 265 milj. kr. för att främja byggsysselsällningen i de sexnordligaste länen. I motion 1985/86:602 av och () yrkas att insatserna även bör omfatta . Med hänsyn till den myckel besvärliga situationen påbyggarbetsmarknaden i landets nordligaste delar anser utskottet atldel ärtillfredsställande alt regeringen har för avsikt att tidigareläggainvesteringar där för en kostnad av totalt 265 milj. kr. Denna åtgärd börverksamt kunna bidra till att hålla byggsysselsällningen uppe i denna del avlandel. Utskottet är medvetet om behovet av insatser även i län.Della har senast utvecklats i det regionalpolitiska betänkandet AU 1985/86: 13.Del får emellertid ankomma pä regeringen att ta ställning till omtidigareläggningar av statliga investeringar också bör vidtas i detta län.Utskottet har anledning utgå frän att ulvecklingen på byggarbetsmarknaden iVärmlands län fortlöpande uppmärksammas av AMS och regeringen. Motion 602 avstyrksmed hänvisning till det anförda. Med anledning av förslag i budgetpropositionen (prop.1985/86: 100 bil. 12) för /87 om avveckling avrekryteringsstödet förutsattes i riksdagsbehandlingen av frågan att regeringeni kompietteringspropositionen skulle redovisa förslag till hur ett effektivtstöd till de långlidsarbetslösa bör utformas (AU 1985/86; 11 s. 64, rskr 153). Av en av AMS genomförd reviderad översyn avrekryteringsstödet kan utläsas att det under är påbörjades ca 29000anställningar med rekryteringsstöd, varav inom tillverkningsindustrin.Den ändrades riktlinjerna för stödet så all det främst skulleanvändas för långtidsarbetslösa. Föredragande statsrådet konstaterar att stödet i alltförbegränsad ut sträckning nått de långlidsarbetslösa som har den mest utsatta situationen. Rekryteringsstödet bör därför ändras och delas upp i tvä former. t2 1985/86. Den första formen skall avse personer med obruten arbetslöshetpå mer AU 1985/86: 19 än , resp. för 2024-åringar,saml utförsäkrings-hotade personer. Bidraget bör även fortsättningsvis vara 50%av lönekostnaden inkl. sociala avgifter. Stödet bör utgå under högst sexmånader. Behovel beräknas till 1,1 miljoner sysselsättningsdagar vilketberäknas kosta 275 milj. kr. Om behov uppstår av att ytterligare öka volymenbör möjlighet enligt propositionen finnas alt överföra medel från anslagspostenBeredskapsarbete till förevarande anslagspost. Den andra formen bör avse rekryteringsstöd för övrigasvårplacerade personer när andra insatser har visat sig otillräckliga.Bidragsandelen bör vara densamma som i den första formen men stödet bör inte fåutgå längre än högst och avse högsl ,vilkel kostar 150 milj. kr. Denna medelsram bör inte enligt propositionensförslag fä utvidgas genom omprioriteringar. I molion 581 av m.fl. (m) framhålls attriksdagen endast bör dra upp vissa kvantifierbara målsättningar tillsammans medenkla regler om stödformernas utformning. Därefter bör AMS-ledningen själv fåfastställa detaljutformningen av olika åtgärder. Det förslag som läggs framav regeringen är enligt motionärerna elt nytt försök till detaljstyrning sombör avvisas. I stället bör hos regeringen begära ett förslag lill ettnytt anslagssystem för AMS. Enligt utskottets uppfattning är del med hänsyn tillbehovet av insalser bland de långlidsarbetslösa positivt alt regeringen nuföreslår en fortsatt användning av rekryteringsstödet med en klart definieradprioritering för . denna grupp på arbetsmarknaden. Propositionen tillstyrks sålunda i denna del. Vad somanförs i motion 581 om elt nytt anslagssystem för AMS har utskottet tagitslällning lill med anledning av en motion från moderata samlingspartietinlämnad under den allmänna motionstiden (AU 1985/86; 11). Ulskotlet finnerinle anledning att ompröva del ställningstagandet, som innebar att den aktuellamotionen avstyrktes pä denna punkt. 1 propositionen beräknas behovet av beredskapsarbeten /87 lill ca 4,3 miljoner sysselsältningsdagar, vilket motsvarar2 182 milj. kr. inberäknat insatserna för arbetshandikappade byggnadsarbetare.Av de medel som har anvisats för beredskapsarbeten under nästa budgelårföreslås i propositionen alt 425 milj. kr. avsätts för rekryteringsstöd ochenskilda beredskapsarbeten av icke invesieringskaraktär. Ulskoltet har ingen erinran mot vad som anförs ipropositionen i denna del. Bidrag till arbetslösa för att starta egen verksamhet För innevarande budgetår har (prop. 1984/85;100, bil. 12, AU 11, rskr 188 saml prop. 1985/86; 101. AU 9, rskr 140) anvisat50 milj. kr. för bidrag lill arbetslösa för att starta egen verksamhet. dom anmälsatt regeringen härutöver har medgivit AMS all av de medel AU 1985/86: 19som har beräknats för beredskapsarbeten disponera 20 milj. kr. Totalt disponerar således AMS under innevarande budgetår 70 milj. kr.för verksamheten. Bakgrunden till den höjda medelsramen är det starkaintresse för att börja verksamhet som egna företagare som funnits bland dearbetslösa. De utvärderingar som AMS och högskolan i har redovisat pekarockså på alt stödet har fungerat tillfredsställande. De pekar emellertid på bl.a. behovet av utbildningsinsatser i ekonomi, marknadsföring m.m. som enförberedelse för en start av eget företag och AMS avser att göra utbildningsinsatsertill i stort sett obligatoriska innan bidrag beviljas. I propositionen framhålls också vikten av all den sökandebör uppfylla rimliga krav på baskunskaper innan bidrag beviljas. I propositionen föreslås att antalet bidrag under nästabudgetår ökas till ca 2000. Kostnaderna härför beräknas till 75 milj. kr. /87, dvs. 25 milj. kr. utöver vad som förordades i 1986 årsbudgetproposition. Den föreslagna medelsuppräkningen avvisas i motion 581 (m). Utskottet tillstyrker vad som anförs i propositionen idenna del. Anslaget Sysselsättningsskapande åtgärder bör därför föras upp medytterligare 25 milj. kr. för nästa budgetår. Utskottets ställningstagandeinnebär att motion 581 avstyrks i motsvarande del.