bet · G901AU13 · 1985-12-31 00:00:00 — riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen sägs ombehov av regionalpolitiskt stöd till län. 1985/86; A487 av () och ()vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts omVärmlands arbetsmarknadsproblem, 2. att riksdagenbeslutar avskaffa arbetsgivaravgifierna i med undantag avFryksände församling, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omlokaliseringen av statlig verksamhet till , 5. att hos regeringen begär förslag till försökmed alternativ odling i i enlighel med vad som anförts i motionen, 8. alt som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om behovet av statligt stöd för alpinsporianläggning i , , och alt besked om statligt stöd lämnasomgående. Övrigayrkanden kommer att behandlas i andra utskott. 1985/86; A488 av m. fl. (c) vari yrkas altriksdagen beslular 78 som sin mening ge regeringen till känna det behovav ökade regionalpolitiska insatser som anges i motionen. 1985/86;A489 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen beslutar 58 tillföra glesbygdsdelegationen ett anslag på 20milj. för utveckling av Hushållningssällskapens Gårdenprojekl samt förinsatser för att finna nya användningsområden av landsbygdens naturresurser. 1985/86;A490 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin 58 mening ger regeringen till känna attregionalpolitiska medel får disponeras så att samtliga landsbygdskommuner kaninrätta permanenta lokalrådgi-vartjänster. 1985/86:A49I av m.fl. (fp) vari yrkasatt 37 beslutar om inrättande av en regionalpolitiskkommission i enlighet med vad som anförs i motionen. 1985/86:A492 av () vari yrkas attriksdagen som sin 86 mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförs om behovet av åtgärder för bättre balans i . 1985/86: A493 av (c)och i (c) vari yrkas 1. all hos regeringen begär tillsättande av en X-delegation, 67 78 2. alt hos regeringen begär framläggande avX-paket, 3. att hos regeringen begär alt punklernaunder Ulbildning beaktas, 7. att hos regeringen begär attstödområdesindelningen ses över, 8. att hos regeringen begär attproduktutveckling och marknadsföring i större utsträckning kan främjas medlokaliseringsstöd, 10. att hos regeringen begär att en nyindustrikampanj initieras, 11. alt hos regeringen begär höjd beredskapinför den väntade konjunkturavmattningen, 12. att hos regeringen begär ökad lokalupphandling av förnödenheter och materiel för försvaret, 13. att hos regeringen begär att språkbruketändras och ordet "stöd" utmönstras ur regionalpolifiken och ersättsmed mer adekvat uttryck. Övriga yrkanden kommer altbehandlas i andra utskott. 1985/86;A494 av m. fl. (fp) vari yrkas all beslular att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om ett åtgärdsprogramför Bergslagen. 1985/86;A495av () och () vari yrkas att riksdagenbegär att regeringen tillsätter en arbetsgrupp för kartläggning avarbetsmarknaden i och att denna arbetsgrupp också skall lämnaförslag till åtgärdsprögram. 1985/86;A496av m.fl. (m) vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad som anförts om alt motverka regional obalans i samband medoffentliga organisationsförändringar. 1985/86;A497av m.fl. (c) vari yrkas 1.att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad somanförts i motionen om åtgärder för en bättre fördelning av arbetsplatser inomStockholms län. Yrkandena2 och 3 är hänvisade till utbildningsutskottet i motion 1985/ 86;Ub839 ochyrkande 4 trafikutskottet i motion 1985/86;T437. 1985/86:A498av m.fl. (c) vari yrkas 1. att beslutar att hos regeringen begäraåtgärder inom regionalpolitik, samhällsplanering och resursanvändning som kanhejda den snabba befolkningskoncentrationen lill i enlighetmed vad som anförts i motionen, 2. att beslutar alt hos regeringen begäraatt får i uppdrag att sätta hyreslak för myndighetersförhyrning i inre delar i syfte all främja en bättrebalans mellan arbetsplatser och bostäder inom hela . AU 1985/86:13 48, 49, Yrkandena 3 och 4 är hänvisade tillnäringsutskottet i motion 1985/ 86;N453, yrkande 5 lill jordbruksutskottet imolion 1985/86;Jo797 samt yrkande 6 till trafikutskottet i motion 1985/86;T438. 1985/86;A499 av m.fl. (c) vari yrkas 84 91 1. att riksdagenbeslular hos regeringen hemslälla om utarbetandet av ett handHngsprogram förskärgårdarna av det slag som anförts i motionen, 2. alt riksdagenhos regeringen hemställer om åtgärder för all åstadkomma en bättre nationellsamordning av skärgårdspoliliken. Yrkande 3är hänvisat till jordbruksutskottet i motion 1985/86;Jo430. 1985/86; A500 av () vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen lill kännaalt en trafik- 86 93 flygplats bör byggas på , 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad som 86 93 anförts i motionen om fördelning av anslag till vad gäller väganslag,arbetsmarknadsresurser och bostadslån lill kulturhistoriskt värdefullabyggnader, 4. att som sin mening ger regeringen till kännavad som 86 93 anförts i motionen om en rationalisering av miljöskyddsbeslämmelserna i , 6. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i 86 93 övrigtanförts i motionen om behovel av åtgärder för alt motverka obalansen iStockholms län. Yrkande 5 är hänvisat till utbildningsutskottet i motion1985/86;Ub620, och yrkande 7 kommer att behandlas av trafikutskottet ibetänkandet /86; 14. 1985/86;A608 av m.fl. (c) vari yrkas 2. alt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen 53 35 sagts om utbildningsinsatser för kvinnor i samband med regionalpolitiska Yrkandena 1, 36 samt 8-9 behandlasav utskottet i andra betänkanden, yrkandena 7 och 10-12 behandlas av andrautskott. Motionerväckta med anledning av proposition 1985/86: 125 1985/86; 460 av () vari yrkas attriksdagen beslutar uttala sig för att liHförs stödområde C. 1985/86:461 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom överföring av till stödområde C. 1985/86:467av () och () vari yrkas 1. alt riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omutbyggnad av vägen Hällefors-Kariskoga, 2. all riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om engenomfartsled för vägtrafik i nord/sydlig riktning genom Bergslagen, 3. alt riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omtillfällig inplacering av och kommuner i stödområde B, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna vad som i motionen anförts om transportstödtill och kommuner, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omansvarsfördelning mellan Bergslagsdelegationen, och övrigamyndigheler, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omtillfälliga medel för exlra insatser i , 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om vikten avatt de utbildningsinsatser som föreslagits i proposifionen kommer läntill del. 1985/86:468av m.fl. (s) vari yrkas att beslutar som sin mening geregeringen lill känna vad som i motionen anförts om behovet att - inom denekonomiska ramen för utvecklingsprogrammet för Bergslagen kunna använda vissamedel för SVUXA-insatser. 1985/86:469 av m. fl. (vpk) vari yrkasalt med anledning av proposition 125, bilaga 10, C 11. Särskildautvecklingsinsatser i Bergslagen beslutar att hos regeringen begära ettmiljardprogram för Bergslagslänen innehållande följande; a) Ytteriigaresatsningar på Bergslagens infrastruktur, vägar, järnvägar, högskola,telekommunikationer, enligt vad i motionen anförs. b) Det privatanäringslivet i Bergslagen åläggs att återinvestera sina vinster i regionensamtidigt som förbud mot avsked genomförs enligt vad i motionen anförs. c) Bergslagskommunernaerhåller elt riktal sysselsättningsslöd. d) Styrning av nyetableringar lill skogslänen ochBergslagen enligt vad i motionen anförs. e) Mellersta löntagarfonden ges nya uppgifter för altunder en period skapa I 000 nya arbetstillfällen i Bergslagslänen enligl vad i motionen anförs. f) Statsföretag engageras i Bergslagen, i en ny roll, fören industriell utveckling bl. a. i näringar enligt vad i motionen anförs. AU 1985/86:13 g)I varje Bergslagslän upprättas ett program för att stoppa utflyttning ochutveckla sysselsättningen. 1985/86;472 av m. fl. (fp) vari yrkas 1. alt som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförs om administrationen av Bergslagsslödel, 2. att beslutar om inplacering av samtliga iregionen ingående kommuner, med undantag för , i stödområde C, 3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförs om en förstärkning av infrastrukturen iBergslagen, 7. att som sin mening ger regeringen lillkänna vad som i motionen anförts om viklen av att skapa förutsättningar fördeltidsjordbruken att leva kvar, 8. alt som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om stöd till turistnäringen i Bergslagen. Yrkandena4-6 kommer att behandlas av näringsutskottet i betänkande NU 1985/86; 35. 1985/86;473 av () vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om nödvändigheten av en förbättring avpersonlraflken mellan och , 2. alt som sin mening ger regeringen tillkänna att telelinjenätet bör byggas ut så att hinder för utökade data- ochtelekommunikationer inte uppslår samt att Väslerbergslagen ges förtur vidutbyggnad av ny kabel med fiberoptik. 1985/86; 475 av i m. (c) vari yrkas I. att beslular att som sin mening ge regeringen tillkänna vad som anförts om inriktningav åtgärderna för att stimulera utvecklingen i Yrkandena 2 och 3 kommer attbehandlas i betänkande AU 1985/86:18. 1985/86:478av m.fl. (m) vari yrkas 1. att avslår regeringens förslag att tillarbetsmarknadsutbildning på tilläggsbudget III lill statsbudgeten /86 anvisa ett reservationsanslag av , 2. att avslår regeringens förslag alt lillSysselsättningsskapande åtgärder på liHäggsbudget III till statsbudgeten / 86 anvisa ett reservationsanslag av , 3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförs om användningen av regeringens finansfullmaktför täckande av kostnader som uppstår för utökade insatser för arbetsmarknadsutbildningi under innevarande budgetår. 48, 57, 59,61, 63,64, AU 1985/86:13 4. all som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförs om finansiering av arbetsmarknadsutbildningunder /88, 5. att som sin mening ger regeringen lillkänna vad som i motionen anförs angående Bergslagsdelegationen, 6. all som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförs angående användning av medel förföretagsutveckling, 7. all till Särskilda utvecklingsinsatser iBergslagen på lillläggsbudget III till statsbudgeten för /86anvisar ell reservationsanslag av , 8. alt hos regeringen begär nytt förslagtill utbildningsinsatser för Bergslagen i enlighet med de riktlinjer somangivits i motionen. 1985/86:480av m.fl. (c) vari yrkas 1. all beslutar all till Särskildautvecklingsinsatser i Bergslagen på tilläggsbudget III till statsbudgeten /86 anvisa elt med i förhållande lill regeringens förslag med50000000 kr. förhöjt reservationsanslag om totalt . i enlighet medsom anförts i motionen, 2. att beslular att till anslaget förregionala utvecklingsinsatser - det s.k. länsanslaget - för insatser iKopparbergs, , och bevilja ytteriigare50000000 kr. på tilläggs-stal III för /86, 3. alt beslutar alt , Smedjebackensoch kommuner inplaceras i stödområde A ochdärefter i stödområde B, 4. all beslular all och Gagnefskommuner inplaceras i stödområde C, , 5. att fraktstödet i skall ulgå som tidigareoch att därtill förelag i kommunerna görstransportslödsberättigade, 6. all beslutar att anslå 10 milj. kr. förbyggandet av en bro över vid Hovnäs i kommun, 8. att beslular hos regeringen begära enöversyn av inplaceringen i stödområden av kommunerna i , ochVästmanlands län i enlighet med vad som anförs i motionen, 9. att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts om flyghögskola i , 10. att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts om utvecklingsinsatser iÖrebro län, 11. att beslutar att anvisa . för vägbyggandeti Bergslagsdelen av i enlighet med vad som anförs i motionen, 12. att beslutar all som sin mening geregeringen lill känna vad som i motionen anförts om ökat ekonomiskt stöd lillhögskolan i . Yrkande 7 behandlas avnäringsulskoltel i betänkande NU 1985/86:35. AU 1985/86: 13 1985/86:481 av MargaretaGärd (m) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts om att av de medel som anslås till Särskildautvecklingsinsatser i Bergslagen på tilläggsbudget III till statsbudgeten förbudgelårel 1985/skall användas till ett tekniskt centrum iLudvika. Motionväckt med anledning av proposition 1985/86:130 1985/86:421av m.fl. (c) vari yrkas 1.att beslutar alt som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om inriktningen av fördelningspolitiken och bl. a.regionalpolitikens roll i detta sammanhang. Övriga yrkanden behandlasav andra utskott. Med anledning av en särskildproposition (1984/85: 115) och ett betydande antal motioner gjorde enbred översyn (AU 1984/85; 13) av de regionalpolitiska frågorna våren 1985.Därvid betonades all målen för regionalpolitiken och denna politiks allmännainriktning skulle vara oförändrade. Däremot ändrades reglerna på flera punkteri fråga om det regionalpolitiska stödet och glesbygdsstödet. Ökad vikt ladesvid stöd lill teknik- och kunskapsspridning, och länsstyrelserna fickmöjlighet att tilldela utvecklingsfonderna uivecklingskapital frän det s. k.länsanslaget. Några ändringar gjordes däremot inte i stödområdesindelningen. Iårets budgetproposition läggs huvudvikten vid medelsanvisningarna till deolika anslagen, medan motionerna lar upp frågor som rör hela detregionalpolitiska fältet. Deallmänna målen för regionalpolitiken formulerades redan under 1960-lalet. Dessamål innebär att alla människor oavsett var de bor i landet skall ges tillgånglill arbete, service och en god miljö. uttalade så sent som förraåret (AU 1984/85; 13) att dessa allmänna mål bör ligga fast. Mål och riktlinjerför regionalpolitiken las upp i tre motioner. Imoderata samlingspartiets kommittémotion 1985/86;A481 framhålls all dessa målendasl i lilen ulslräckning kan påverkas av de traditionella regionalpolitiskamedlen. Det är i stället pohtiken på en lång rad olika områden som kan geförutsättningar för tillväxt och utveckling i hela . En väl avvägdekonomisk politik anges som en grundförul- sättning för att måletskall kunna nås. All erfarenhet visar enligt motionen AU 1985/86: 13 att de"svagaste" regionerna drabbas hårdast i tider av ekonomisk stagnationoch tillbakagång. Vidare anförs att regional utveckling kräver alt devälslåndsskapande krafterna i näringslivet främjas. Offenfiiga insatser kanaldrig i längden bära upp utveckling och sysselsättning i en region. Motionärernaframhåller att vikten härav måste understrykas, eftersom regional utvecklingofta diskuteras enbart i termer av olika bidrag och stöd. Regionalbalans beskrivs i motion 1985/86; A473 som ett av de viktigastemålen för den ekonomiska politiken. Del framhålls all det är uppenbart attdelta mål är lättare att uppnå vid god tillväxt i ekonomin som helhet och närden allmänna ekonomiska politiken skapar goda förutsättningar för en expansionav näringslivet. Vidare erinras om all målet arbete åt alla också innebär attdet skall finnas goda möjligheter att välja mellan olika typer av arbeten samtatt dessa skall ge trygg sysselsättning. De senaste årens strukturförändringar inomindustrin visar betydelsen av väldifferentierade arbetsmarknader som ärmotståndskraftiga vid sådana förändringar. Särskilda insatser behövs enligtmotionärerna för alt åstadkomma differentierade arbetsmarknader även på mindreoch medelstora orter. Centerpartietförordar i motion 1985/86: A405 att regionalpolitiken skall inriktas så alt denlångsiktigt kan bidra till en decentraliserad samhällsstruktur med balanssåväl inom som mellan olika regioner. Regionalpolitiken skall vara ettinstrument för decentralisering och medverka till att bryta denkoncentralionsulveckling som präglar centrala delar av samhälletsorganisation. Regionalpolitiken skall vidare aktivt bidra till att lösa landelsekonomiska, sociala och miljömässiga problem. Den kan då ge ell avgörandebidrag till att lösa problem för boende i såväl storstad som glesbygd. Det ärdärför enligt motionärerna nödvändigt med en helhetssyn på bl. a.näringspolitiken, sysselsättningspolitiken, trafikpoliliken, bostadspolitikenoch skattepolitiken. Varje ålgärd inom dessa områden sägs påverka den regionalaulvecklingen. Regionalpolitiken måste vidare ses som en integrerad del iarbetet för alt stärka landets ekonomi. En bättre regional balans innebärenligt motionen att landets samlade produktionsresurser kan utnyttjas på ettbättre säll. Deallmänna mål för regionalpolitiken som det rått politisk enighet om sedanmitten av bekräftades ånyo genom beslul (AU1985/86; 13). Som framgått ovan innebär huvudmålet att alla människor oavsettvar de bor skall ges tillgäng till arbele, service och en god miljö. Inga nyaomständigheter har tillkommit som skulle motivera ett ändratställningstagande. Utskottet uppfattar heller inte vad som anförs i motionernaA405, A473 och A481 som krav härpå. Dessa behöver mot den bakgrunden inleföranleda någon åtgärd från sida såvitt avser nu redovisade avsnitt. Efteratt ha pekat på den ökade inflyttningen till vissa storstadsregioner och utflyttningen fränskogslänen framhåller m.fl. (m) i 30 molion 1985/86; A481 attsocialdemokraternas politik motverkar en positiv AU 1985/86: 13 utveckling av de mindregynnade regionerna. medborgarna blir hårtbeskattade som stora transfereringar och en omfattande offentligsektor leder till att de ekonomiska resurserna och besluten flyttas frånenskilda människor till politiker och ämbetsmän, vHket ofta också innebären geografisk förflyttning av besluten. Vidarehävdas i motionen alt löntagarfonderna motverkar det uppsatta målet om enbalanserad regional utveckling. För de regioner i vårt land som domineras avsmåföretag sägs dessa fonder innebära en avsevärd kapitaldränering. Imotionen lämnas vidare en redovisning av den politik moderata samlingspartietförordar på en rad samhällsområden och av de effekter denna politik antas få påden regionala utvecklingen. Det gäller sänkt skattetryck, omläggning av arbetsmarknadspolifiken,utbildning och spridning av ny teknik, ökat utrymme för privata serviceföretag,åtgärder inom jord- och skogsbrukm. Imotion A405 av m. fl. (c) anförs att under de år centerpartietmedverkade i regeringen ökade befolkningen i skogslänen med drygt 4000personer. har enligt motionen inneburit att befolkningen idessa län minskat med närmare 16000 personer. harstorstadsregionerna, och då framför alll , kraftigt ökat sin befolkning.Slockholms län ökade med ca 34000 personer. I motionentolkas delta så alt den socialdemokratiska regeringen haft en medveten strävanatt öka koncentrationen i samhället. Motionen talar om en medvetensocialdemokratisk flyttlasspolitik. Somdirekt aHvarlig beskrivs utvecklingen för de mera renodlade jord-ochskogsbruksbygderna, vilka redan i utgångslägel är så hårt drabbade all ävenmarginella förändringar i befolkningsunderlaget kan få svåra följder. För mångakommuner i glesbygder landet över är läget sådant alt de knappast kanupprätthålla en godtagbar service, varför en ytterligare avfolkning skulleinnebära katastrof för dessa kommuners ekonomi. Mofionärernaanför vidare att en effekt av befolkningsomflyttningen är att i många glesbygdskommunerär befolkningen så "gammal" att en bibehållen ochförstärkt samhällsservice kräver alt förutsättningar skapas för inflyttning avpersoner i arbetsför och fertil ålder. Imotionen dras slutsatsen att befolkningskoncentralionen får negativa effekterför samhällets ekonomi i form av hög andel socialhjälpstagare iinflytlningskommunerna och hög arbetslöshet i avfolkningskommunerna. Motionärernaframhåller i det sammanhanget att eftersom det är främst ungdomar och ungafamiljer som flyttar från avfolkningskommunerna minskar barnantalet.Nedläggning av skolenheter beskrivs som den mest kännbara följden av dennautveckling. Centerpartietfullföljer sin kritik mot den av regeringen förda regionalpo- Htiken i motion 1985/86:421 med anledning av proposition 1985/86; 130 om inkomstskatten . Motionärerna anser alt regeringen är passiv i de grundläggande regionalpolitiska frågorna och förordar en målmedveten fördelningspolitik i vilken regionalpolitiken spelar en aktiv ron. Vpkanför i partimotion 1985/86; A450 att det är ett ytligt sätt alt analysera deregionalpolitiska problemen när man ulgär frän befolkningssiffror.Motionärerna menar alt del i och för sig inte är förvånande alt konjunkturenunder fick negativa flytlningseffekter. Detta säger emellertid inget omde regionalpolitiska problemen, eftersom de enligt motionen rör sig på eltdjupare plan. Här erinras om alt nedgången inom den relativt stora jord- ochskogssektorn som var den tyngsta faktorn i skogslänens negativautvecklingsbild nu väger mindre tungt samt att de regionala strukturproblemeninom industrin fär ökad vikt. Enföreteelse som nämns särskill är att äldre regionalt förankrade företag ochfinansgrupper trängs ut eller köps upp och därmed blir knutna till maktcentrautanför den egna regionen, eller också överges deras företag av de nya ägarna.Vidare pekas på att ulvecklingen nu hämmas inom den sektor som betytt mest förutvecklingen under 1960-talel och 1970-talel, nämligen den offentliga seklorn. Ut s k o 11 e t tar först upp påståendet i motion A405 att socialdemokraternabedriver en medveten flyttlasspolitik. Den huvudfråga som därvid måste ställasär följande; Kan de förändringar i befolkningsomflyttningen som enligtmotionärerna kan iakttas mellan åren före och efter regeringsskiftet 1982härledas till medvetna skillnader beträffande de ålgärder som kan påverkabefolkningsutvecklingen eller är de att beteckna som svårpå-verkade och normalaanpassningar inom det samhällsekonomiska system som vi i stor politisk enighetvall. Förstkan konstaleras att om man följer utvecklingen år ser man inte någratrendbrott i anslutning lill regeringsskiften. Ett betydelsefullt mått påutvecklingen från regionalpolitiska utgångspunkter är flyttningarna överlänsgräns. Dessa flyttningar kan nämligen enligt utskottets mening ses som eltsamlat mått på de långväga flyttningarna, vilka vanligen anses innebära destörsta riskerna för välfärdsförluster. Som framgår av nedanstående diagramhar dessa flyttningar gradvis avtagit i omfattning sedan slutet av 1960-taletoch var de lägsta som redovisats sedan den aktivaregionalpolitiken infördes. Del som ger tydligast utslag i utvecklingen ärkonjunklurvariationerna, inte de politiska maktskiftena. AU1985/86: 13 Flyttandeöver länsgränser 19621986 lUUO-tal Källa; ERU och SCB. Ser man närmare påbefolkningsomflyttningarnas inriktning kan man som expertgruppen för forskningom regional utveckling (ERU) visat (ERU- rapport 22) urskilja tvåtydliga Irendbrotl . Elt AU 1985/86: 13 skedde omkringår 1970 och hade en internationell motsvarighet och innebar utflyttning frånslorstadsområden och andra större centra lill landet i övrigt. Elt annat inföllår och innebar att en viss inflyttning till större centra åter log vid.Dessa nya utvecklingstendenser satte alltså in dåcenterpartiet hade ett regeringsansvar. Utskottet vill emellertid inte däravdra slutsatsen att delta var ell resultat av en medveten centerpartistiskregionalpolitik. Självfalletär det svårt att ge ett entydigt svar på frågan varför den relativt balanseraderegionala ulvecklingen under slörre delen av 1970-lalel försämrades underbörjan av 1980-lalel. Den totala omflyttningen har inte ökat; den var under år1985 t. o. m. lägre än under högkonjunkturårel 1980.