bet · G901KU25 · 1985-12-31 00:00:00 — Dispens får således medges endast, om det är uppenbart attunderrättelse kan underlåtas på grund av att det inte föreligger någon risk förotillbörligt intrång i registrerads personliga integritet. Som exempel påtänkbara dispensfall angavs bl. a. loggregister (prop. 1978/79:109, s. 24, 25,34 och 35). När det gäller RFV:s behov av dispensen får utredningenanses visa, att det skulle medföra ett avsevärt merarbete för RFV att lämnaunderrättelse om innehållet i loggregistret. För att skaffa underlag till ensådan underrättelse skulle RFV exempelvis behöva genomsöka loggregistretsinnehåll i dess helhet. bevaras på ca 1 500 magnetband, och ensådan genomsökning skulle ta en betydande datorkapacitet i anspråk. Utbetalningar om ca per åradministreras genom de ADB-system, för vilka RFV är registeransvarigt. Behovetav att kunna effektivt kontrollera utbetalningarna är uppenbart. Det får ansesstå i överensstämmelse med DI:s föreskrifter för loggregistretatt använda registret för sådan kontroll. Kontrollen innebär också ett skyddför de registrerades personliga integritet. Å andra sidan är det klart attkontrollen måste genomföras med tillbörligt hänsynstagande fill den personligaintegriteten såvitt gäller operatörerna. I ärendet måste därför bedömas om detskulle medföra risk för ofillbörligt integritetsintrång att användaloggregistret för revision och vissa andra kontroller utan att RFV harskyldighet att lämna underrättelse om innehållet i loggregistret. Av utredningen framgår att loggregistrets uppgifter omoperatörerna begränsar sig till numret på resp. operatörs behörighetskort samt tidpunkt och typkod för varje transaktion som operatören har utfört. En operatör utför enligt RFV omkring 36 000 transaktioner och en underrättelse till operatören avseende dessa transaktioner skulle omfatta ca 500 sidor. Redan mängden och beskaffenheten av uppgifterna i en sådan underrättelse får anses medföra att nyttan av underrättelsen är begränsad. Till detta kommer, som JK har påpekat, att operatörerna själva har utfört de transaktioner som har registrerats i loggregistret. En skyldighet för RFV att underrätta operatörerna tjänar under sådana omständigheter i princip inte det syfte som motiverar underrättelseskyldigheten, nämligen att möjliggöra insyn i personregister vars innehåll den enskilde inte själv kan påverka. -,,_ Deanställdas intresse av insyn i loggregistrets användning synes i KU 1985/86:25huvudsak kunna fillgodoses på annat sätt än genom underrättelse enligt 10 § BilB 11 a 1 första stycket datalagen. Sålunda har RFV med FörsäkringsanställdasFörbund överenskommit att uttag av listor för att kontrollera ADB-systemetsanvändning skall föregås'av informafion till eller förhandling med berördpersonalorganisation. RFV har även förklarat sig berett att, om en operatörskulle framföra misstanke om att någon obehörig har använt hansbehörighetskort, ta fram behövlig informafion ur loggregistret för att operatörenskall kunna kontrollera saken. FörsäkringsanställdasFörbund har anfört att loggregistret skulle kunna användas för att mäta deanställdas prestationer, vilket skulle kunna innebära ett ofillbörligtintegritetsintrång. RFV har dock förklarat att verket kan förbinda sig att inteanvända loggregistret för mätning av individuella arbetsprestationer. 6.2Regeringens beslut med anledning av besvär av JK i fråga omtillstånd för i län att ändra registerinnehåll och registerändamål(dnr 2019/83) DImeddelade genom ett beslut tillstånd enligt datalagen förlänsstyrelsen i län () att inrätta och föra ett personregisterbenämnt Register över trafikfillståndsinnehavare i län. Registretskulle innehålla vissa uppgifter om juridiska och fysiska personer, sombeviljades trafiktillstånd i län. De aktuella uppgifterna avsågorganisafionsnummer resp. personnummer, namn, adress, kommunkod samt antalfordon per tillstånd. Registerändamålet var dels att följa upp beviljadetrafikfillstånd, dels att framställa stafistik. Länsstyrelsenansökte i en framställning, som kom in fill DI , omändring i vissa avseenden av tillståndet fill registret. Ändringen avsåg bl. DIbeslutade att medge framställning om ändring avregisterinnehållet. JKöverklagade beslut och yrkade att regeringen skulle upphäva beslutet i de delar varigenom tillstånd hade lämnats att i registret över trafikfillståndsinnehavare i län införa uppgifter bl. a. om att tillståndsinnehavaren har problem att fullgöra sina skyldigheter i fråga om skatter och avgifter samt om att dom, ordningsbot eller strafföreläggande ' meddelatsfillståndsinnehavaren angående förseelse som kan påverka tillståndet. DIuttalade i ett inhämtat yttrande bl. a. att registreringen av de ytteriigareuppgifter som är i fråga inte innebar något hot mot den personligaintegriteten, att uppgifterna är av sådan art att registret kunde betraktas somett indexregister samt att beslutet att acceptera begäran attsom ett administrafivt hjälpmedel använda uppgifterna huvudsakligen berodde påanvändningssättet och att registeruppgifterna inte självständigt kunde utgöraunderlag för beslut om åtgärd i ett ärende om trafikfillstånd. JK,som ansåg att uppgifterna var ytterst integritetskänsliga och att risken för integritetskränkningar ökade om de filifördes ett databaserat personre gister, anförde att noteringar i registret om domar m. m. inte fick ske med mindre synnerliga skäl föreligger (4 § 1 stycket datalagen) samt att uppgifter- 343 na intetorde omfattas av något sekretesskydd. KU 1985/86:25 Regeringenfann att registreringen av de ifrågavarande uppgifterna inte Bil. B 11 a 1 borde tillåtas samt upphävde DLsbeslut i de delar det överklagats. Regeringen redogjorde i sitt beslut förbestämmelser om,yrkesmässig trafik ochlänsstyrelsens uppgifter därvidlag samt för att länsstyrelserna är regionalaregistermyndigheter för yrkestrafikregistret. Uppgifterna i det register som i länfick tillstånd att inrätta och föra är ungefär desamma somfinns i yrkestrafikregistret. Genom DLs beslut harlänsstyrelsen fått fillständ att regis'trera även uppgifter om bl. a. enskildasekonomiska förhållanden och vandel. Sistnämnda uppgifter är av sådant slag som länsstyrelseni sin verksamhet som fillstånds- och tillsynsmyndighet enligt yrkestrafiklagenhar behov av och rätt att få. Vid bedömningen av frågan om de uppgifter som är föremålför JK:s besvärstalan bör fä ingå i ett databaserat personregister beaktar regeringenatt det rör sig om information av integritetskänsligt slag. Noteringar iregistret om att tillständsinnehavaren har meddelats dom, ordningsbot ellerstrafföreläggande angående förseelser som kan påverka tillståndet medför attregistret får karaktär av belastningsregister. Sådana register får i principinrättas och föras endast om synnerliga skäl föreligger. När det gälleruppgifterna om att fillståndsinnehavaren har problem med att fullgöra sinaskyldigheter i fråga om skatter och avgifter har, såsom JK påpekar, inteangetts vilka närmare kriterier som krävs för att sädana problem skall ansesföreligga. angivna förhållanden med:För enligt regeringens meningrisk för att otillbörligt intrång i registrerads personliga integritet skalluppkomma, om ifrågavarande uppgifter tas in i registret. Vad DI har anfört omatt registret kan betraktas som ett s. k. indexregister leder inte fill någonannan bedömning. Härtill kommer att registret åtminstone delvis saknarsekretessskydd. 6.3 Regeringens beslut med anledning avbesvär av (dnr 1245/83) (förbundet)ansökte i en framställning som kom in till DI omtillstånd enligt datalagen att inrätta och föra personregistret Tillfälligtregister för undersökning av medlemmars bilinnehav. Registret var avsett attanvändas för en statistisk undersökning rörande förbundsmedlemmarnas innehav avpersonbil och trafikförsäkring. Uppgifter till registret skulle hämtas frånförbundets medlemsregister, det av trafiksäkerhetsverket förda centralabilregistret samt ett personregister fört av ömsesidig sakförsäkring.Slutprodukten skulle bestå endast av uppgifter som inte kan hänföras tillnågon person. DI beslutade att medge framställningen.Därvid föreskrev DI, med fillämpning av 3 § datalagen, bl. a. att förbundetinte fick samla in uppgifterna till registret förrän de som skulle registrerashade informerats om den tillämnade registreringen och givit sitt samtycke tilldenna. Beslutet var inte enhälligt. Tre ledamöter i ansåg attföreskrifterna i fråga borde utgå. Förbundet yrkade i första hand att föreskrifterna om informationtill dem KU 1985/86:25 som avses registreras och om samtycke frän dessaskulle upphävas. B 11 a 1 regeringen skulle finna att informationoch samtycke är nödvändigt, yrkade förbundet i andra hand att samtycke skullefå inhämtas på så sätt att var och en av medlemmarna bereds tillfälle att lämnasitt samtycke och att medlem som inte hör av sig förutsätts ha gått med på attbli registrerad. Yttrandeninhämtades frän DI och JK samt från försäkringsinspektionen. DLs majoritet avstyrkte bifall till besvären. JK anslötsig fill DLs bedömning. begränsade sitt yttrande fillfrågan om försäkringstagares intresse av integritetsskydd, varvid majoritetenfann att samtycke erfordrades. Regeringen ändrade på det sättet DLs beslut att regeringenföreskrev att den som avses bli registrerad skall beredas tillfälle attförklara att han inte medger registrering. Den som har avgivit en sådanförklaring får inte registreras. Om registrering har skett, skall den upphöraom den enskilde förklarar att han inte medger fortsatt registrering. Iregeringsbeslutet anfördes bl. a. följande. Ärendet rör frågan om DLs föreskrifter om information ochom uttryckligt samtycke behövs. Avgörande för denna fråga är om föreskrifternabehövs för att förhindra otillbörligt intrång i registrerads personligaintegritet. Vid denna bedömning skall särskilt beaktas bl. a. arten och mängdenav de aktuella personuppgifterna, hur och frän vem uppgifterna skall inhämtassamt inställningen fill registret hos dem som kan komma att registreras. Uppgifterna i det aktuella registret rör bl. a.förbundsmedlemmarnas privatekonomiska förhållanden. Uppgifterna är inte avalltför integritetskänsligt slag. För att undvika att uppgifterna kommer tillobehörigas kännedom har DI meddelat föreskrifter som innebär bl. a. attregistret skall förstöras och att resultatet av denstafistiska undersökningen inte får publiceras på ett sådant sätt att enskildapersoner kan idenfifieras. Redan dessa föreskrifter får anses ge ett gott skyddför den personliga integriteten. Det aktuella personregistret - till vilket uppgifter skallhämtas frän bl. a. förbundets medlemsregister - är avsett att användas för enstatistisk undersökning rörande förbundsmedlemmarnas innehav av personbil ochtrafikförsäkring. Undersökningen skall enligt förbundet utföras som ett led iförbundets strävan att främja medlemmarnas ekonomiska intressen. Av utredningenframgår att förbundet enligt sina stadgar har till uppgift att bl. a. främjasådana intressen. Vid integritetsbedömningen skall som har sagts ovan hänsynäven tas till den inställning till registret som föreligger eller kan antasföreligga hos dem som kan komma att registreras. Som JK och DI konstateratkommer, såvitt framgår i ärendet, registeruppgifterna att vara offentliga enkortare tid hos trafiksäkerhetsverket. Särskilt på grund härav anser regeringenliksom DI att - utöver nämnda föreskrifter - tillståndet bör förenas medföreskrifter som ger den enskilde möjhghet att stå utanför registreringen. Medhänsyn fill registrets ändamål och fill omständigheterna i övrigt börmöjligheten att stå utanför registreringen kunna tillgodoses genom att denenskilde informeras, på sätt DI har föreskrivit, om registret och att hanbereds fillfälle att förklara att han inte medger registrering. Regeringen finner sammanfattningsvis vid en bedömning avnu angivna omständigheter att det, med föreskrifter av nämnda slag, saknasanledning att antaatt otillbörligt intrång i de registrerades personliga integritet skall KU1985/86:25 uppkomma till följd av den begärda registreringen. Bil B 11 a 1 6.4 Regeringens beslut med anledning avbesvär av i (dnr 2136/83) i () för ienlighet med en bestämmelse i 74 § folkbokföringskungörelsen (1967:495) ettregister över befolkningen i länet. Registret, som förs med hjälp av automatiskdatabehandling, benämns Regionalt folkbokföringsregister. DI meddelade den 15september 1981 med stöd av 6 och 7 §§ datalagen föreskrifter om bl. a.ändamålet med registret. Genom ett beslut meddelade DI med stöd av18 § datalagen i åtta punkter nya föreskrifter angående registrets ändamål ochföreskrifter som begränsade rätt att bearbeta registret. överklagade beslutet samt anförde attföreskrifterna inte behövdes och att DLs beslut därför borde undanröjas. Yttrandeninhämtades frän DI, JK och . DI konstaterade i sitt yttrande att beslutet varofullständigt på vissa punkter samt att detta kunde avhjälpas genom ettkompletterande beslut av DI. De frågor som i övrigt tagit upp isin besvärsskrivelse fann DI - som därvidlag stod fast vid sitt beslut - haavgörande betydelse för inspekfionens möjligheter att besluta om erforderligaskyddsåtgärder med stöd av datalagen. Det androgs vidare bl. a. att ärendethade en vidare aspekt, nämligen att myndigheter som har personregister i allthögre grad tenderar att använda dessa för kommersiell verksamhet. Slutligenunderströks att offentlighetsprincipen skapar risker för otillbörligt intrångi den personliga integriteten. Dessa risker borde enligt DI elimineras genom enprövning med stöd av datalagen. DI välkomnade en parlamentarisk utredning föröversyn av begreppsapparaten vid tillämpningen av offentlighetsprincipen,-särskilt med avseende pä personregister enligt datalagen, i enlighet med vadsom uttalats i proposition 1981/82:37. JK förklarade som sin mening att de av DI meddeladeföreskrifterna i fråga om rätten till bearbetning av uppgifterna ifolkbokföringsregistret inskränker allmänhetens rätt enligttryckfrihetsförordningen. DLs beslut i dessa delar borde därför undanröjas. JKberörde därutöver bl. - med instämmande fill del i vad DI uttalat omriskerna för intrång i registrerads personhga integritet när myndighet använderuppgifter för sin försäljningsverksamhet - behovet av ett fillägg till 15 kap.4 § sekretesslagen i syfte att begränsa möjligheterna fill massuttag urupptagningar för automatisk databehandling. Regeringen fann att de fyra inledande punkterna i de av DImeddelade föreskrifterna om registrets ändarnål och om bearbetning bl. a. varofullständiga och därför borde upphävas. Regeringen upphävde jämväl föreskrifterna i övrigt(punkterna 5-8) och således DLs beslut i dess helhet samt lämnade över ärendetfill DI för ny behandling såvitt avser föreskrifter om registrets ändamål. I regeringsbeslutet uttalades att enligt 6 § datalagen fåren föreskrift rörande utlämnande av personuppgift inte inskränka en myndighets skyldig- df. Vad angår föreskrifterna i punkterna KU 1985/86:25 5-8 i DLs beslut anfördes vidare följande. B 11 a 1 Allmänhetenhar enhgt tryckfrihetsförordningen i princip tillgäng till allmänna handlingarhos en myndighet i samma utsträckning som myndigheten själv har tillgång fillhandlingarna. I punkten 5 av det överklagade beslutet har DI föreskrivit attendast vissa i beslutet angivna söknycklar får användas i samband medutlämnande av allmänna handlingar ur registret. Motsvarande begränsningargäller inte för egen användning av registret. Föreskrifternainnebär alltså att allmänhetens tillgång fill allmänna handlingar i registrethar begränsats i förhållande till egen fillgäng tillhandlingarna på ett sätt som strider mot tryckfrihetsförordningens bestämmelser.Föreskriften bör därför upphävas. Ävenpunkterna 6 och 7 innehåller begränsningar i enskildas rätt att ta del avregistret. Den rätt att ta del av uppgifter som det här är fråga om finnsföreskriven i sekretesslagen. De aktuella bestämmelserna där innebär attmyndigheter på begäran av enskilda skall lämna uppgifter ur allmänna handlingar(15 kap. 4 §) och att enskilda själva skall få använda en myndighets terminalerför att ta del av upptagningar som är att anse som allmänna handlingar (15 kap.10 §). Bestämmelserna innehåller vissa begränsningar i enskildas rätt att tadel av allmänna handlingar. Sekretesslagen medger dock inte någon begränsningav det slag som DI har föreskrivit. Föreskrifterna i punkterna 6 och 7 striderdärför mot lag och bör upphävas. Punkten8 avser bearbetning av registret i försäljningsverksamhet.Nämnda verksamhet innebär att som en serviceåtgärd försäljerolika sammanställningar av uppgifterna i registret. Denna verksamhetförutsätter normalt att skriver nya datorprogram. Det är alltsåinte här fråga om att fullgör någon skyldighet enligttryckfrihetsförordningen. DI har föreskrivit vissa begränsningar i försäljningsverksamheten. Somgrund för föreskriften har DI angivit att försäljningsverksamheten kan medföraett otillbörligt inträng i de registrerades personliga integritet. Denutredning som finns fillgänglig i ärendet visar dock inte att ett sådantintegritetsintrång skulle ha uppkommit fill följd av försäljningsverksamhet.Något behov av föreskrift av det slag som DI har meddelat kan därför inte ansesfinnas. Föreskriften bör därför upphävas. 6.5Regeringens beslut med anledning av besvär av ChristineAspelin med uppgiven Firma (dnr 1189/84) ChristineAspelin ansökte hos DI om fillständ enligt datalagen att inrätta och förapersonregistret Släktforskningsregister. Genom ett beslut den 15 mars 1984biföll DI ansökningen. I beslutet föreskrev DI bl. a. att den registeransvarigeinte fick registrera uppgifter om levande personer innan samtycke inhämtats. ChristineAspelin anförde besvär över beslutet. Därvid sattes bl. a. i fråga om tillstånderfordrades. Regeringeninhämtade yttranden från DI och JK. DI avstyrkte bifall till besvären. JKtillstyrkte under vissa förutsättningar att föreskriften om samtycke upphävdes. Regeringenändrade DLs beslut på så sätt att föreskriften om samtycke upphävdes. Vidarebeslöts att gallringsföreskrifter skulle meddelas. I regeringsbeslutet konstateras att, utöver licens, ävenfillständ behövs för KU 1985/86:25 att inrätta,och föra registret samt attsärskilda skäl krävs för ett sådant Bil. B 11 a 1 fillständ (2 § och 3 a §datalagen). Vidare anfördes följande. Vad som skall anses utgöra särskilda skäl bestäms genompraxis. Som DI har framhållit anses samtycke från den som skall registrerasutgöra ett sådant särskilt skäl. Även andra omständigheter kan emellertid utgörasärskilda skäl. Under ärendets handläggning hos regeringen har ChristineAspelin upplyst att uppgifter i registret kommer att gallras och förstörasefter det att varje uppdrag har slutförts. Ett släktforskningsuppdrag kan kommaatt pågå . Med hänsyn fill vad som sålunda upplysts och då,som JK , framhåller, de uppgifter som avses registreras inte är särskiltintegritetskänsliga och det inte heller kan antas att de personer som kankomma att registreras har något att invända häremot, anser regeringen attföreskriften om samtycke kan upphävas, om den ersätts med en föreskrift omgallring; 6.6 Regeringens beslut med anledningav besvär av (dnr 2827/83) () ingav den 13 december 1982till DI en anmälan om inrättande och förande av ett personregister benämntSocialtjänstens individinriktade insatser. I ett beslut den 2 september 1983meddelade DI föreskrifter för registret i fråga om registerinnehåll ochgallring. DI uttalade därvid att registret inte får innehålla uppgifter frånhuvudmän för institutioner för narkomanvård avseende inskrivning vid ochutskrivning från behandlingshem för narkotikamissbrukare. SCB överklagade beslutet och yrkade att föreskriften omregisterinnehåll skulle upphävas. Yttranden inhämtades från DI och JK. Båda avstyrkte bifalltill besvären. DI och JK påpekade i sina yttranden det otillfredsställande iatt det aktuella bemyndigandet för regeringen i 63 § socialhjälpslagen fått enoklar utformning. Regeringen konstaterade, med hänsyn bl. a. till innehålleti 63 § socialtjänstlagen och dess förarbeten samt i en förordning omskyldigheter för socialnämnderna att lämna statistiska uppgifter, att någotstatsmaktsregister inte kunde anses ha inrättats. Regeringen upphävde därförDLs beslut och visade ärendet åter till DI för att tas upp som en ansökan omtillstånd att inrätta och föra registret. 6.7 Regeringens beslut med anledningav besvär av (dnr 898/84) Genom ett beslut meddelade DI SoliditetAktiebolag (bolaget) fillständ att dels enligt kreditupplysningslagen (1973:1173) bedriva kreditupplysningsverksamhet, dels enligt datalagen inrätta och föra ett personregister med vissa därtill hörande delregister för denna verksamhet. Härefter har DI vid flera fillfällen meddelat beslut om utvidgningar och ändringar av dessa personregister. I det nu aktuella ärendet ansökte bolaget hos DI - sedan vissa ändringar 348 ägt rum iverksamheten hos bolaget närstående företag - om nytt fillständ att KU1985/86:25 dels enhgt kreditupplysningslagen bedrivakreditupplysningsverksamhet. B 11 a 1 dels enligt datalagen inrättaoch föra personregistret Soliditets kreditupplysningsregister. I ansökanbegärde bolaget bl. ä. att uppgifter om att en person är konkursborgenär, dvs.att han har en fordran i en konkurs, skulle få ingå i personregistret ochanvändas i kreditupplysningsverksamheten. DI meddelade genom ett beslut bolagetbegärda tillstånd enligt kreditupplysningslagen öch datalagen. Bolagets ansökanom att i sin verksamhet få använda uppgifter om konkursborgenär avslogs dock. Yttrandenöver bolagets besvär inhämtades från DI och JK. Med bifall till besvären beslöt regeringen att de begärdauppgifterna om konkursborgenär fick ingå och användas i bolagetskreditupplysningsverksamhet. I beslutet anfördes följande. Ärendet rör frågan huruvida uppgifter om att en person haren oprioriterad fordran överstigande . i en konkurs skall få ingå ochanvändas i bolagets kreditupplysningsverksamhet. Som DI och JK har anfört fårdenna fråga bedömas enligt reglerna i såväl kreditupplysningslagen somdatalagen. De ifrågavarande uppgifterna kan uppenbarligen vara avbetydelse vid en kreditbedömning. Regeringen finner liksom JK att uppgifternainte kan anses vara särskilt känsliga från integritetssynpunkt. Vidare måstedet antas att den som tar del av uppgifterna normalt bör kunna förstå innebördenav dem. Regeringen anser därför att uppgifterna bör få ingå och användas ibolagets kreditupplysningsverksamhet. JK har i frågasatt om inte beloppsgränsen om 5 000 kr.borde höjas något samt uttalat att särskilda gallringsföreskrifter bör övervägas. Utredningen i ärendet visar enligt regeringen inte att detfinns något behov av att höja den aktuella beloppsgränsen. Vad gäller frågan omgallring vill . regeringen erinra om den gallringsföreskrift som finns i 8 §kreditupplysningslagen. Några ytterligare gallringsföreskrifter synes intepåkallade. 6.8 Regeringens beslut med anledningav besvär av (dnr 2664/83) () ansöktehos DI om tillstånd enligt datalagen att inrätta och föra ettpersonregister benämnt Hyresregister, löneregister för fastighetsskötare ochstäderskor, lägenhetsvärde. Bakgrunden var att SPAREV tagit emot uppdrag avbostadsrättsföreningar att ha hand om administrativa tjänster. I ett beslut den24 avslog DI ansökningen. DI uttalade i beslutet att särskildaskäl inte förelåg att tillåta registret (3 a § datalagen). SPAREVöverklagade beslutet och yrkade bifall till ansökningen. Yttrandeninhämtades från DI och JK. Båda avstyrkte bifall till besvären. Regeringen upphävde DLs beslut samt meddelade SPAREV detbegärda tillståndet. I beslut anfördes följande. Vid bedömande av tillståndsfrågan kan man till en börjankonstatera att de aktuella föreningarna uppenbarligen har behov av att anlitautomståendes tjänster. De förvaltningsuppgifter som det här är fråga om, bl. a.uppbörd av hyror och utbetalning av löner, är betungande för en liten föreningatt själv ombesörja. torde det inte finnas några resurser hos ensådan föreningatt inom föreningen administrera denna verksamhet.