bet · G901AU2 · 1985-12-31 00:00:00 — om villkoren för ersättningarna vid arbetslöshet AU 1985/86:2 Utskottet behandlar i betänkandet tolv motioner om devillkor som gäller för ersättningarna vid arbetslöshet. Motionerna väcktesunder allmänna motionstiden vid del föregående riksmölet och berör såvälarbetslöshels-försäkringen som det kontanta arbetsmarknadsstödet (KAS). Till de frågor som aktualiseras genom motionerna hörkarensdagarna, de särskilda reglerna om företagares ersättningsräll och denomfattning i vilken arbetsvillkoret får uppfyllas med arbete utomlands. Vidarebehandlas de avdrag som skall göras pä grund av utgående pensionerin. förmåner saml reglerna om avstängning frän ersättningsrätt. Utskottetkommer också in på arbetslöshetskassornas handläggning av ansökningar ommedlemskap utan samtidig facklig anslutning. lar ulskollel upp tvåmotioner av vilka den ena förordar åtgärder för all förebygga utförsäkring.Den andra innehåller elt förslag som har syftet att förebygga förtidspensionering. Flertalet av de nu aktualiserade frågorna kommer all bliuppmärksammade i en ny utredning om ersättningarna vid arbetslöshet. Syftetmed dessa motionsförslag får därmed enligt utskottels mening anses vara tillgodosett,och något initiativ från sida är således inte påkallat. Inte helleri övrigt föreslår ulskollel någon åtgärd med anledning avmotionerna. Reservationer i ärendet har avgivils av moderatasamlingspartiet resp. kommunisterna. Vidare föreligger ettsärskill yttrande gemensamt för moderata samlingspartiet, ochcenterpartiet och ett. Storleken på arbetslöshetsersättningarna och nivån påstatsbidragen till kassorna har inle behandlats i delta sammanhang. Frågor avdel slaget logs upp i AU 1984/85:11 (s. 78 f. och reservationerna 46-53). Motioner från allmänna motionstiden 1984/85:776 av m. fl. (vpk), vari yrkasatt som sin mening ger regeringen lill kännaalt den som hotas av arbetslöshet bör garanteras beredskapsarbete enligt vad imotionen anförs. I 1985/86. 2. hemställer hos regeringenom förslag som innebär att om AU 1985/86:2 den utförsäkrade inle kangaranteras beredskapsarbete, skall förlängd arbetslöshetsförsäkring utgåenligl vad i motionen anförs, 3. hemställer hos regeringenom förslag om att arbetsmarknadsutbildning skall vara kvalificerande förarbetslöshetsersättning. 1984/85:901 av Slen i (m), vari yrkas allriksdagen hos regeringen begär förslag till ändring av A-kassornasutbetalningsregler i enlighel med vad som anförts i motionen. 1984/85:903 av dåvarande tredje vice talman (), vari yrkas all som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts angående tillgodoräknande av anställningstid iannat nordiskt land för erhållande av KAS. 1984/85:1109 av m. fl. (s), vari yrkas alt 1. hos regeringen begär enöversyn av gällande regler för karensdagar i arbetslöshetsförsäkringen, 2. begär att regeringenlåter undersöka möjligheten all göra besparingar som delvis skulle kunnafinansiera kostnaden för borttagande av karensen. 1984/85:1110 av (), vari yrkas att riksdagenhos regeringen hemställer om förslag rörande förtidspensionering av personal iföretagens regi pä säll som i motionen anförts. 1984/85:1444 av m. fl. (c), vari yrkas allriksdagen beslular hemställa hos regeringen om förslag om klarare regler förarbetslöshetsbe-greppel för företagare i linje med vad som anförs i motionen. 1984/85:1462 av m. fl. (c, m, fp), variyrkas all hos regeringen anhåller om förslag lill reglering avA-kassornas verksamhel angående ansökan från icke fackföreningsanslutenarbetstagare i enlighet med vad som i motionen anförts. 1984/85:1468 av m. fl (s), vari yrkas altriksdagen ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av enöversyn av 21 § i arbetslöshetsförsäkringen. 1984/85:2106 av () och MargaretaWinberg (s), vari yrkas att hos regeringen hemställer om en översynav bestämmelserna om KAS för personer som uppbär livränta eller annanpensionsförmån i enlighel med motionen. 1984/85:2113 av (), vari yrkasattriksdagen beslular all orden "änke- eller änklingspension" i 24 §lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd skall utgå. 1984/85:2219 av (), vari yrkas all riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omarbetslöshetsförsäkring för hemvändande volontärer och andra biståndsarbetare. Beträffande motiveringen för yrkandet hänvisas lill motion1984/85:2218. l984/85:2252avGullanLindblad (m)och (), vari yrkasalt AU 1985/86:2 riksdagenhos regeringen anhåller om förslag till ändrade bestämmelser för personer sompensionerats , sä alt arbetslöshetsersättning ej kan utgåsamtidigt med tjänstepension. Beträffande motiveringen för yrkandet hänvisas till motion1984/85:2251. Några grunddrag av kontantslödet vid arbetslöshet Ersättning vid arbetslöshet lämnas i tvä former, somdagpenning frän arbetslöshetsförsäkringen eller som kontant arbetsmarknadsstöd(KAS). De grundläggande villkoren för att fä någon av dessa ersättningar ärdesamma: Sökanden skall vara arbetslös, vara arbetsför och beredd alt ta elllämpligt arbele. Lika för båda stödformerna gäller en karenslid av fem dagarinnan ersättning börjar utgå. Arbetslöshetsförsäkringen är den dominerande formen avstöd. Ca 3,4 milj. personer är anslutna till försäkringen. KAS är ettkomplement för dem som av olika skäl inte har räll lill ersättning frän försäkringen.Dess ersättningsnivå är som regel avsevärt lägre än inom försäkringen. Genom AMS arbelssökandesiatislik lämnas fortlöpandeuppgifter om i vilken omfattning de arbetssökande uppbärarbetslöshetsersättningar resp. inte gör det. I betänkandet Arbetsmarknadspolitikunder omprövning (SOU 1984:31 s. 46) finns följande sammanställning av dennastatistik: Tabell 3:15 Andel (procent) av kvarstående arbetssökandeklara för omedelbar placering som har ersättning från kassa eller KAS Samtliga 44,7 11,2 .46,1 15,6 49,8 14,4 var det av dearbetssökande som uppbar ersättning från arbetslöshetskassa och som hadeKAS. En tredjedel av de arbetssökande hade således inte något konlanlstöd avdetta slag. 1 det nyssnämnda betänkandet påpekas i anslutning tilltabellen att en så pass låg andel arbetssökande med konlanlstöd som 60%troligen beror bl. a. på karensreglerna och på att en del av de arbetssökandeär utförsäkrade. Bland de arbetssökande ulan kontantstöd finns alltså personersom antingen väntar på alt få ersättning eller som har uppburit ersättning.Andelen personer som under åtminstone någon period av arbetslös- I * 1985/86. heten färersättning blir enligl belänkandet väsentligt högre och redovisas AU1985/86:2 därtill , till är 1979 och lill åren 1981 och1982. Utomlands är det vanligt med en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring.1 är försäkringen sedan gammalt frivillig. Den administreras av erkändaarbetslöshetskassor, som juridiskt sett är fristående från de organisationerpå arbetslagar- eller företagarsidan som medverkat lill kassornas bildande. Rätten till ersättning från arbetslöshetskassornaförutsätter utöver de gemensamma villkor som ovan nämnts alt medlems- ocharbetsvillkoren är uppfyllda. Del förstnämnda innebär krav pä medlemskap iminst . Arbetsvillkoret innebär att man skall ha arbetat minsl femmånader av före arbetslösheten. Ersättningen utgåri form av en dagpenning, som lägst är . och högst 315 kr.per dag . Dagpenningbeloppel kan reduceras med hänsyntill sökandens faktiska inkomst före arbetslöshelen (överförsäkringsavdrag)eller på grund av regler om pensionsavdrag. Ersättningstiden är längst 300dagar utom för dem som har fyllt . De har räll till ersättning i 450dagar. Arbetslöshetsförsäkringen finansieras av statsbidrag lillkassorna samt av de försäkrades avgifter och avkastning av fondmedel.Statsbidragen finansieras i sin tur med budgetmedel lill och medarbetsgivaravgifter till . KAS riktar sig i praktiken främst till nytilllrädande påarbetsmarknaden som antingen inle har gått med i försäkringen eller inte hunnitkvalificera sig för rätt lill kassaersättning. Det kan också ges tillförsäkrade som inte längre har räll lill kassaersätlning (utförsäkrade) om de harfyllt 60 är. Del reduceras av pensioner och liknande förmåner. Ersättningsliden ärlängst för dem som har fyllt och för dem som harfyllt . 1 princip finns samma arbetsvillkor för KAS som förkassaersällningar-na. När del gäller KAS får dock vård i enskilt hem av åldringeller handikappad under vissa förutsättningar jämställas med förvärvsarbete.Vidare behöver något arbetsvillkor inle uppfyllas av dem som är arbetssökande ianslutning till genomgången utbildning. Det krävs då att utbildningen an-lingenär minst ettårig och ger räll till studiesocialt stöd eller är minsl femmånaders arbetsmarknadsutbildning. KAS finansieras av budgetmedel och arbetsgivaravgifter.Administrationen sköts av arbetsmarknadsverket, men utbetalningarna av slödelombesörjs av och de allmänna försäkringskassorna. Såväl dagpenningarna från arbetslöshetsförsäkringen somKAS räknas som skattepliktig inkomst för mottagarna och är ATP-grundande. Ny utredning om ersättningarna vid arbetslöshet Regeringen har beslutat att genom ensärskild utredare göra en översyn av olika frågor om ersättningarna vidarbetslöshet. Det skall enligl direktiven ingå i uppdraget all föreslåelt system för hur behovet av höjningar av dagpenningen skall bedö- AU1985/86:2 mas i framliden, bedöma om det går all införa ell syslem med enhetligareavgifter för alla medlemmar i arbetslöshetskassorna och redovisa hur elt sådanisystem i så fall skall utformas, pröva möjligheten alt fördela kostnaderna förarbetslöshetsersättning på ell sådani sätt all medlen fränarbetsgivaravgifterna kan utnyttjas bättre saml dessutom undersöka alternativafinansieringsformer, beräkna vad det skulle kosta all avskaffa den karenstidsom gäller i arbetslöshetsförsäkringen och det kontanta arbetsmarknadsstödet(KAS) samt redovisa hur en sådan reform skulle kunna finansieras inom nuvarandekostnadsramar förarbelslöshetsersältning, föreslå vilka pensioner som bör påverka rätlen lillarbetslöshetsersättning samt bedöma om de s. k. 58,3-årsavgångarna och liknandeuppgörelser är förenliga med de värderingar som ligger till grund för rättenlill arbetslös-helsersättning, föreslå åtgärder så alt ombytessökande i begränsadutsträckning skall behöva arbetslöshetsersättning, saml föreslå åtgärder för att göra administrationen av KASeffektivare och mindre resurskrävande. Översynen förutsätts vara avslutad senast den . Direklivlexten återges i sin helhet i bilaga lill deltabetänkande. 1 betänkandet om de arbetsmarknadspolitiska anslagen förinnevarande budgetär (AU 1984/85:11) behandlade utskottet i anslutning till medelsanvisningen tillkonlanlstödet vid arbetslöshet även sädana frågor som nivån päkassaersättningarna och det kontanta arbetsmarknadsstödet (K AS) samtstatsbidraget till arbetslöshetskassorna. Med anledning av all regeringen aviseraten utredning om ersättningarna vid arbetslöshet tog utskottet vidare ställningtill motionsyrkanden om inriktningen av det nya utredningsarbetet. Utskottelsställningstaganden i den sistnämnda delen ledde till reservationer fränmoderata samlingspartiet och (nr 46 resp. 47). Utredningsarbetet berördes av regeringen ikompletteringspropositionen (prop. 1984/85:150 bilaga 2 s. 20). Regeringen hari dagarna bemyndigat arbetsmarknadsministern att företa utredningsarbetet. Detskall utföras av en särskild utredare med biträde av sakkunniga och e.xpener. 1 del följande redovisar ulskollel olika molionsförslag omvillkoren för ersättningarna vid arbetslöshet. Motionerna väcktes underallmänna mo- tionslideni januari innevarande är. Flertalet av de frågor som härigenom AU1985/86:2 har aktualiserats återkommer i det nya utredningsarbetet. Företagares rätt till ersättning När det gäller företagare finns särskilda villkor förersältningsrälten. Huvudregeln är att deras personliga verksamhel i rörelsenskall ha upphört och att detta inte är tillfälligt. Däri ingår att lokaler ochandra rörelsetillgångar skall ha avyttrats. Vidare förutsätts all förelagelsfirma har avregis-trerals. gjordes vissa uppmjukningar av dellaarbetslöshelsbe-grepp. 1 proposition 1983/84:126 (s. 10) uttalades bl. a. attden omständigheten all en arbetslös har ett inregistrerat förelag inte längreovillkorligen skall utesluta räll till arbetslöshetsersättning. Denna och andraförändringar sågs som lillämpningsfrågor som skulle kunna lösas inom ramen fördel gällande regelsystemet. Några ändringar i lagstiftningen om ersättningarnavid arbetslöshet gjordes alltså inle. De ovan redovisade problemen tar i första hand sikte påetablerade företagare med verksamhel under avveckling. En annan problembildgäller för ersättningsrätten när arbetslösa försöker lösa sysselsättningsfrågangenom att la upp egen verksamhet. Med tanke på dem bedrivs sedan föregåendebudgetär en försöksverksamhet med bidrag lill arbetslösa som startar egenrörelse. Bidraget motsvarar den ersättning som skulle ha ulgätt om vederbörandeinte tagit upp en egen verksamhet. m. fl. (c) hävdar i motion 1984/85:1444 allarbetslöshets-begreppet för företagare fortfarande tolkas alltför snävt ipraxis. Det behövs klarare regler, och dessa bör slås fast genom lagändring.Motionärerna anser all ersättning bör kunna utgå även om förelaget är vilande.Avgörande bör vara om någon verksamhel förekommer i företagel eller ej,däremot inte om firman är registrerad. Omfattningen av verksamheten bör ocksåavgöra ersältningsrälten i de fall del gäller arbetslösa som vid sidan av dentidigare anställningen bedrivit egen verksamhel som hobby eller fritidssysselsättning.All en sådan verksamhet är inregistrerad bör inte vara avgörande förersältningsrälten. De särskilda villkoren för ersältningsrällen vidföretagares arbetslöshet har till uppgift alt förebygga alt ersättningarna, somhar till egentligt syfte alt ge ekonomiskt slöd vid ofrivillig arbetslöshet,används som inkomstul-fyllnad i mindre lönsamma företag. Det har inle helleransetts önskvärt att ersättningarna vid arbetslöshet bli en ny form avekonomiskt stöd vid före-lagselableringar (AU 1983/84:7). De aktuellabestämmelserna bör ses mot den bakgrunden. Vad särskilt beträffar del imotionen kritiserade kravet pä avregistrering av firman bör dock framhållas alldella är ovillkorligt. I de tillämpningsföreskrifter AMS harutfärdat lill ledning för arbetslöshetskassorna sägs om arbetslösa som har ettinregistrerat företag att om "kassan kan konstatera att del inle bedrivsnågon verksamhet i företagel och delta inle är tillfälligt, kan ersättning ändåutgå. Medlemmen skall i princip vara beredd att anta enheltidsanställning." För det kontanta arbets-marknadsslödel( KAS) gälleren liknande föreskrift. reskrifterbör i allt väsentligt tillgodose motionärernas intentioner. Med AU1985/86:2 hänsyn härtill och dä ulskollel förutsätter att problemen medföretagares ersättningsräll skall ägnas fortsatt uppmärksamhet i del nyautredningsarbetet anser utskottet alt del inte är motiverat att föreslå någonåtgärd med anledning av motion 1984/85:1444. 1 del arbetsvillkor som gäller för bådearbetslöshetsförsäkringen och KAS ingår alt den arbetslöse skall ha arbetatminst under en s. k. ramtid av före arbetslösheten.Förvärvsarbetet skall ha utförts i . Såsom utvecklas nedan görs i praxisundantag för vissa ulomlandsanslällningar med svensk anknytning. Därutöver ärdel möjligt att åberopa arbele utom riket till följd av överenskommelser medandra länder. () påtalar i motion 1984/85:2219 att hemvändande volontärer och andra som deltagit i biståndsarbete ofta ställs införsocialt och ekonomiskt otrygga förhållanden vid återkomsten lill genomalt de saknar skydd från arbetslöshetsförsäkringen och den allmänna försäkringenoch på nytt måste kvalificera sig för inplaceringen i rätt försäkringsklass.Motionären anser del vara angelägel alt den ekonomiska och sociala trygghetenökas i sådana fall, och han yrkar att vad som anförs i motionen i fråga omarbetslöshetsförsäkringen skall ges regeringen lill känna. Som nämnts får enligt praxis vissa arbeten utfördautomlands tillgodoräknas när det skall bestämmas om en sökande har uppfylltarbetsvillkoret. Som sädana arbeten räknas anställningar hos arbetsgivare somhar säte i under förutsättning all lönen betalas härifrån. Vidare fårräknas tjänstgöring hos svenskt FN-förband samt vid och och därtill knutna organ. Hit hör slutligen även biståndsarbeteom avlöningskostnaderna betalas av styrelsen för inlernationell utveckling(SIDA). Hemvändande biståndsarbetare har sålunda kvar sin rätttill ersättning från arbetslöshetskassan, i vart fall om deras lön bekostas avstatsmedel. 1 motionen påpekas att lönen lill volonlärerna ofta är läg.Därigenom blir också kassaersältningen läg. 1 och för sig är det en gängseförsäkringsprincip att ersättningen skall stå i proportion till tidigareinkomst. 1 de fall som åsyftas i motionen kompliceras dock situationen av attkassaersältningen beräknas på en lön som är skattefri, dvs. pä en nettolön,medan del normala är alt ersättningarna beräknas pä bruttolönen före skatt.Detta problem har uppmärksammats av AMS och arbetslöshetskassorna som harinfört en gynnsammare inkomstberäkning. Den innebär alt sådan skattefri lönlill biståndsarbetare som bekostas av volontärbidrag från SIDA skall räknas omatt motsvara bruttolön före skatt vid bestämmandet av vederbörandesdagpenningbelopp. Det av motionärerna påtalade problemet fär härmed anses varai rimlig mån avhjälpt. Med hänsyn härtill och till vad i övrigt anförts anserutskottet det inle vara erforderligt med något initiativ från sidamed anledning av motionen. \**1985/86. Dåvarande tredje vice talmannen ()anser i motion AU 1985/86:2 1984/85:903 med hänvisning lill ett konkretersätiningsfall all arbete i annat nordiskt land bör likställas medanställning i hemlandet när det är fråga om alt uppfylla arbetsvillkoret förKAS. Motionären tillägger att "först dä kan vi tala om en gemensam nordiskarbetsmarknad" och yrkar all vad som anförs i motionen om tillgodoräknandeav anställningstid för att erhålla KAS skall ges regeringen lill känna. I lagen om kontant arbetsmarknadsstöd finns (i 3 §) enuttrycklig föreskrift om alt ersättningsvillkoren skall vara uppfyllda iSverige. Dock godtas när det gäller arbetsvillkoret samma typer av arbetenutförda utomlands som redovisats ovan (biståndsarbete m. m.). Därutöver kan sominledningsvis påpekats arbete utomlands få tillgodoräknas i enlighel medinternationella överenskommelser. För de nordiska ländernas del finns en sådanöverenskommelse om tillgodoräknande av kvalifikationsperioder m. m. Den är fränår 1976 och avser liksom en tidigare överenskommelse frän 1950-talel enbartarbetslöshetsförsäkringen. Den kan följaktligen inte åberopas vidansökningarom KAS. En revision av 1976 ärs överenskommelse i regi är emellertid nära förestående. Med tillfredsställelse harutskottet inhämtat att den blivande överenskommelsen inle är begränsad tillarbetslöshetsförsäkringen ulan är avsedd all innefatta även andra former avkonlanlstöd, däribland KAS. Därmed ändras förutsättningarna för att bedöma detproblem motionären har tagit upp och som på sitt område gäller räckvidden avden gemensamma nordiska arbetsmarknaden. Möjlighet att återkomma i frägankommer att finnas då, såsom utskottet utgår frän, överenskommelsen underställsriksdagen före ralificering för svensk del. Med hänsyn lill del anförda kan delinle anses vara aktuellt med någon åtgärd med anledning av motionen. Enligt det karensvillkor som gäller för bådearbetslöshetsförsäkringen och KAS får ersättning inte betalas ut förränsökanden har varil arbetslös . 1 motion 1984/85:1109 av m. fl. (s) föreslåsatt regeringen skall fä i uppdrag att göra en översyn avarbetslöshetsförsäkringens karensregler med sikte pä all dessa regler slopas.Samtidigt bör undersökas om del är möjligt att göra besparingar som delvis kanfinansiera den föreslagna reformen. Del anförs i motionen bl. a. att tidigareåberopade skäl för all behålla karensen inle kan anses vara giltiga i dagens arbetsmarknad. Karensvillkorel och arbetslöshetsförsäkringensfinansiering hör till de frågor som skall prövas i del nya utredningsarbetet.Önskemålet om en översyn av dessa frågor tillgodoses därmed, och motionenpåkallar således inte någon åtgärd från sida. Rätten att vara medlem i en arbetslöshetskassa och därmedrätlen lifl ersättning upphör i och med all den försäkrade fyller . pensionföre denna ålder gäller all om de beviljats pension med en ijänsle- AU1985/86:2 tidsfaktor som uppgår till 0,8 eller mer, dvs. fär hel eller nästanhel tjänstepension, så betalas inle heller i del fallel ut någon ersättningfrån arbetslöshetsförsäkringen. Övriga fall, alltså personer ochmed reducerad pension, har möjlighet att med pensionen fä ersättningfrän arbetslöshetskassan. Därvid görs pensionsavdrag på kassaersättningen enligten tabell som fastställs av AMS. I motion 1984/85:1468 begär m. fl. (s) enöversyn av bestämmelserna om pensionsavdrag. De hänvisar till all det kanuppslå betydande ekonomiska skillnader för personer som pensioneras före 65 ärsålder, beroende pä den tidigare tjänstgöringens längd. Med exempel visas imotionen hur pensionärer med reducerad tjänstepension och kompletterandekassaersättning kommer i en fördelaktigare situation än de som har längretjänstetid och därigenom har tjänat in hel eller nästan hel pension. Vidare föreslär () och ()i motion 1984/85:2252 alt regeringen skall få i uppdrag att föreslå sådanaändrade bestämmelser all arbetslöshetsersättning inle kan utgå lill dem som harfält tjänstepension . Härvid syftas liksom i den föregåendemotionen pä möjligheten all med reducerad tjänstepension uppbäraarbetslöshetsersättning. Möjligheterna alt kombinera ålderspension ochkassaersätlning har successivt begränsats. Kvarvarande rätt att få ersättningäven efter det att man uppnått den allmänna pensionsåldern (rätten för nyblivnapensionärer all "stämpla ut" från kassan) slopades i samband med nuvarande lagen om arbetslöshetsförsäkring trädde i kraft den 1 januari1974. infördes del ovan redovisade hindret att kombinerakassaersätlning med hel tjänstepension. Påföljande år gjordes ytterligareregeländringar för att motverka överkompensafion i samband med delpension ochdeltidsarbete. Ett villkor för att partiell tjänstepension skall kunnakompletteras med kassaersättning är alt vederbörande är anmäld somarbetssökande hos arbetsförmedlingen. Därmed kommer sådana sökande all taförmedlingsresurser i anspråk fastän de knappast kan anses somarbetssökande i egentlig mening. Den sidan av saken framhålls särskilt imotion 2252. Den togs vidare upp i vårens komplelteringsproposilion(1984/85:150 bilaga 2 s. 20). I denna ifrågasatte arbetsmarknadsministern omdet är en lämplig ordning all rätten till olika sociala förmåner ellermöjligheten all försörja sig vid pensionering skall vara förenad med ett kravpä att vara arbetssökande hos förmedlingen. Del förutskickades i propositionenalt rätten till ersättning vid arbetslöshet i samband med pension skulle sesöver i det kommande utredningsarbetet om arbetslöshetsersättningarna. Den nyautredningen har också fåll direkliv om all se över pensionsreglerna iarbetslöshetsförsäkringen och KAS. Det innebär all de framställningar som görsi motionerna 1984/85:1468 och 1984/85:2252 om en översyn av gällandebestämmelser i akluella hänseenden tillgodoses. Avslutningsvis bör tilläggas att de problem som berörtsäven har samband med de åldersgränser och ersättningsnivåer som gäller vidtjänslepen-sionering och är fastlagda genom avtal. Vid sidan av de lösningarsom kommer fram ulredningsvägen kan sålunda behövas uppgörelser mellan 1 den nyssnämnda komplelleringsproposi- AU 1985/86:2tionen upplystes i det avseendet att man på den kommunala sidan numeraharträffal avtal som gör det möjligt för anställda med sorn pensionsålderalt stanna kvar i tjänst tills de fyllt 65 är. Med åberopande av del anförda föreslår utskottet alt debåda motionerna lämnas utan åtgärd från sida. För KAS gäller samma övre åldersgräns som förkassaersätlning, nämligen .