bet · G901SoU28 · 1985-12-31 00:00:00 — Av de drygt 2 miljarder som används för att hållanere mjölkpriserna går endast ungefär hälften till barnfamiljerna (som svararför ungefär halva mjölkkonsumtionen). Genom att avveckla mjölksubventionernaoch i stället ge stödet direkt fill barnfamiljerna får barnfamiljerna ettväsentligt ökat stöd. Effektiviteten i fördelningen av stödet fördubblas. - en sänkning avdet kommunala grundavdraget med . ger enskatteökning för alla med inkomster . med i genomsnittdrygt . Detta ger totalt ca . Finansutskottetsmajoritet har i betänkande 1985/86:10 (s. 50) framfört uppfattningenatt den i fp-motionen föreslagna finansieringen inte är tillräcklig för atttäcka det första steget i det treåriga utvecklingsprogrammet. Eftersom någotunderlag för denna bedömning inte har redovisats av finansutskottet saknarsocialutskottet förutsättningar att bedöma dess riktighet. Socialutskottetutgår emellertid från att eventuella finansieringsproblem kan lösas genommindre förskjutningar i utbyggnadsprogrammet. Med det anförda tillstyrkerutskottet motion 425 (fp) i här aktuell del (yrkande 5). dels att utskottet under mom. 5 bort hemställa 5. beträffande finansieringen av fatniljepolitiska åtgärderatt med anledning av motion 1985/86:425 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Villkorför bostadsbidrag (mom. 6 i hemställan) SoU1985/86:28 9. av , och (alla m) som anser dels att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 10 sombörjar med "I motion" och slutar med "(yrkandena 8 och 9)"bort ha följande lydelse: Det kan visserligen hävdas att de inkomstprövadebostadsbidragen stoppat till de värsta hålen i utsatta barnfamiljersplånböcker. Den dystra sanningen är dock att varje höjning av dessainkomstprövade bidrag gör det svårare för ännu fler barnfamiljer att självakunna förbättra sin ekonomi. Orsakerna härtill är de marginal- ochtröskeleffekter som följer av bostadsbidragssystemet. En familj som uppbärbostadsbidrag och som lyckas höja sin hushållsinkomst drabbas sålunda inte baraav marginaleffekterna i skattesystemet utan även av avtrappade bostadsbidrag.Som redovisas i moderata samlingspartiets familjepolitiska motion So614 kan viden inkomstökning de sammantagna marginaleffekterna av en ökad inkomstskatt ochsänkta bostadsbidrag bli mycket höga. De i motionen redovisade exemplen visarpå ett entydigt sätt att ju fler barn en familj har och ju större behovet av eninkomstökning därmed är, desto mindre blir kvar av ökningen till följd avskatteeffekterna och reduceringsreglerna i bostadsbidragssystemet. Invändningar kan enligt utskottets mening också resas motinkomstprövningen av bostadsbidragen. Denna prövning tar sålunda inte hänsyntill om t. ex. underhållsbidrag eller bidragsförskott utgår. Dessutom skerinkomstprövningen mot familjens bruttoinkomst, någon hänsyn tillskatteeffekterna tas sålunda inte. Detta missgynnar familjer därhushållsinkorhsten främst tjänas in av en förälder. Vad ovan anförts leder utskottet till slutsatsen attbostadsbidragen planmässigt och successivt bör ersättas med grundavdrag vidinkomstbeskattningen, lägre inkomstskatt i övrigt samt ett särskiltflerbarnstillägg. Som en första temporär åtgärd bör regeringen skyndsamt läggafram ett förslag till bostadsbidrag med rättvisa inkomstprövningsregler somutgår från disponibel inkomst efter skatt. Vad utskottet anfört bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 6bort hemställa 6. beträffande villkor för bostadsbidrag att medanledning av motion 1985/86:424 yrkandena 8 och 9 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Socialbidrag vid vård av egna barn (mom. 7 i hemställan) 10. av , och (alla m) som anser dels att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 12 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "yrkande 15" bortha följande lydelse: Socialbidragen skall utgöra ett sista skyddsnät närekonomin inte räcker till för att möjliggöra en skälig levnadsnivå. Vad barnfamiljerna beträffar är erfarenheten av socialtjänstlagen att socialnämnderna vägrar att betala ut 28 socialbidragåt familjer där en förälder frivilligt tar hand om barnen. SoU 1985/86:28 Regeringsrätten har med tre röster mot två beslutat attsocialtjänstlagens stadgande om bistånd inte ger en småbarnsförälder rätt attuppbära socialbidrag för att själv kunna ta hand om sina barn. 1 det avgjordaärendet lösgjordes i stället två daghemsplatser med förtur, platser somfamiljen inte ville ha och som skulle förlänga väntetiden ytterligare för andraföräldrar som verkligen önskar daghemsplats för sina barn. I den gamla socialhjälpslagen berättigade vård av små barntill obligatorisk socialhjälp. En överenskommelse mellan kommunerna gav rätttill socialbidrag om familjerna hade minst ett barn eller tväbarn under skolåldern. Så ej med den nya lagen, trots dess stoltaportalparagraf: Verksamheten skall bygga på respekt för människorssjälvbestämmande och integritet. En hemarbetande förälder som inte ställt sig i daghems-och arbetslöshetskö, anses således "frivilligt avhålla sig från attarbeta", trots att vederbörande utför ett arbete som på daghem skullekosta . för två barn och . för tre barn. Socialbidrag är naturligtvis alltid en nödlösning som sålångt möjligt skall undvikas genom ett skattesystem som tar hänsyn tillförsörjningsbördan m.m. När behov av socialbidrag trots allt uppstår bör egenvård av barn jämställas med motsvarande förvärvsarbete. Socialtjänstlagen måste därför ändras så att det klartframgår att vård av egna småbarn betraktas som jämbördigt med motsvarandeförvärvsarbete. Vad utskottet nu anfört bör i enligt med motion So614 (m)yrkande 15 ges regeringen till känna. Härigenom tillgodoses även motion So601(c). dels att utskottet under mom. 7 bort hemställa 7. beträffandesocialbidrag vid vård av egna barn attriksdagen med bifall till motion 1985/86:So614 yrkande 15 och med anledning avmotion 1985/86:So601 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Möjlighet till vårdnadsersättning (mom. 8 ihemställan) 11. av (), (), Ann-CathrineHaglund (m), () och () som anser dels att det avsnitt i utskottets yttrande som börjar pås. 12 med "När det gäller" och slutar på s. 13 med "(yrkande9)" bort ha följande lydelse: I ett flertal kommuner i landet föreligger ett starktintresse för vårdnadsersättning till föräldrar för vård av egna barn.I förvaltningsdom-stolspraxis anses emellertid sådan ersättning inte varaförenlig med de kommunala kompetensbestämmelserna. Det är enligt utskottetsmening angeläget att de hinder som synes föreligga i fråga om kommuns rätt attutge vårdnadsersättning undanröjs genom en lagändring. Vad utskottet nu anförtmed anledning av motion So6fl4 (c) yrkande 9 bör ges regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 8 bort hemställa 8. beträffande möjlighet till kommunalvårdnadseisättniitg attriksdagen med anledning av motion 1985/86:So604 yrkande 9 som SoU1985/86:28 sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Motiveringen till mom. 8 i hemställan 12. av och (båda fp)som anser att det avsnitt i utskottets yttrande som börjar på s. 12 med "När detgäller" och slutar på s.l3 med "(yrkande 9)" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening är det angeläget att finnagenerella familjepolitiska lösningar som garanterar ett likvärdigt stöd tillbarnfamiljer över hela landet. Införande av kommunala vårdnadsersättningar ivissa kommuner skulle kunna försena införandet av en allmän vårdnadsersättningför småbarnsföräldrar. Med hänsyn till det anförda kan utskottet inte biträdaförslaget i motion So604 (c) yrkande 9, som alltså avstyrks. Barnbidrag vid längre tids utlandsvistelse (mom. 15 ihemställan) 13. av (), (),(), () och () som anser dels att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 16 sombörjar med "Utskottet anser" och slutar med "So621 (m)"bort Ha följande lydelse: Utskottet kan ansluta sig till de synpunkter som anförs imotion So621 (m). Vid sin behandling av samma fråga uttaladeutskottet att regeringen borde pröva och ta hänsyn till vad som anförts i de dåaktuella motionerna i fråga om rätten till barnbidrag för missionärer,biståndsarbetare m. fl. Ett viktigt skäl fördetta ställningstagande varönskemålet omatt inte försvåra möjligheterna att bedriva ideellt biståndsarbetei utvecklingsländer. Utskottet har alltjämt samma uppfattning. Nuvarandeundantag för missionärer och präster år ett steg i denna riktning, menotillräckligt med hänsyn till att detta begrepp inte täcker alla anställda hostrossamfund och därtill knutna organ och till att även andra ideellaorganisationer än religiösa sådana bedriver biståndsarbete. De av SIDAadministrerade volontärbidragen eliminerar inte de ekonomiska skillnader somdetta skapar. Utskottet förordar mot bakgrund av det anförda en ändradlydelse av 1 § tredje stycket lagen om allmänna barnbidrag. Utskottets förslag innebär att en ettårsgråns gäller som huvudregel men att undantag såvitt nu är i fråga görs för viss ideellt inriktad verksamhet. Utskottet föreslår att undantaget avgränsas så att det omfattar barn till personer som är anställda av , ett svenskt trossamfund eller till ett sådant samfund knutet organ eller av en svensk ideell organisation som bedriver biståndsverksamhet. Utskottet förutsätter att i samråd med SIDA till ledning för försäkringskassorna upprättar en förteckning över ideella organisationer som har en uppbyggd och fungerande biståndsverksamhet. Utskottet anser alltså att för här nämnda fall barnbidrag liksom tidigare bör kunna utgå under utlandsvistelser som inte avses vara längre än . Regeringenbör framlägga förslag i enlighet med vad utskottet nu anfört. Detta börmed anledning av motion So621 (m) ges regeringen till känna. SoU 1985/86:28Härav följer att utskottet avstyrker motion So620 (fp). dels att utskottet under mom. 15 bort hemställa 15. beträffande barnbidrag vid längre tids utlandsvistelseatt med anledning av motion 1985/86:So621 och med avslag på motion1985/86:So620 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 14. av och (båda fp) somanser dels att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 16 sombörjar med "Utskottet anser" och slutar med "So621 (m)"bort ha följande lydelse: Utskottet anser att samhället bör inta en positivinställning till det biståndsarbete som bedrivs av ideella organisationer. Detbör därför finnas en generell rätt till barnbidrag för barn tillutlandsstationerade präster, missionärer och biståndsarbetare m. fl. oavsetthur lång utlandsvistelsen är. De gällande reglerna skapar besvärligagränsdragningsproblem. Det har vid den tidigare gällande treårsregelnförekommit att hemresan har blivit fördröjd vilket inneburit att någotbarnbidrag inte utgått. Det kan också uppstå problem om t. ex. en missionäråker ut på ett nytt utlandsuppdrag utan att ha stannat tillräckligt iSverige. Det anförda innebär att utskottet tillstyrker motion So620(fp). Motion So621 (m) avstyrks. dels att utskottet under mom. 15 bort hemställa 15. beträffande barnbidrag vid längre tids utlandsvistelseatt med anledning av motion 1985/86:So620 och med avslag på motion1985/86:So621 antar det i Bilaga 3 upptagna och såsom Reservanternas förslagbetecknade förslaget till lag om ändring i lagen (1947:529) om allmännabarnbidrag. Höjning av det allmänna barnbidraget och av förlängtbarnbidrag (mom. 16 och 171 hemställan) 15. av , och (alla m) som anser dels att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 17 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "i propositionen"bort ha följande lydelse: Socialhuvudtiteln i årets budgetproposition visar attutbetalningarna av barnbidrag har stigit med ,. Detta"ökade stöd" har däremot mer än väl betalats av barnfamiljernasjälva. har skatterna i genomsnitt höjts med ca . för envanlig tvåbarnsfamilj, mer än dubbelt så mycket som de barnbidragsökningar desamtidigt uppburit. Trots de kraftigt höjda barnbidragen har därigenom ocksåsvårigheterna ökat för det stora flertalet barnfamiljer att klara sin ekonomi. Att höja bidrag som betalas genom höjda skatter ärförödande också därför att det på papperet ger intryck av en imponerande barnvänlighet även ,, näreffekterna blir de rakt motsatta. Som utförligt motiveras i motion 1985/86:So614 måsteinkomstbeskatt- SoU 1985/86:28 ningen i stället ta hänsyn tillförsörjningsbörda genom grundavdrag för barn vidden kommunala beskattningen.Det skulle förenklat uttryckt innebära att det skattefria grundbeloppet i etthushåll växer med familjens storlek, vilket är särskilt viktigt i alla dehushåll som inte kan låta barnen få kapitalinkomster och den vägen begränsaskatten på den samlade familjeinkomsten. Moderata samlingspartiets förslag innebär att skatten sänks med tillsammans . per barn genom införandet av ettgrundavdrag på . för varje barn vid den kommunala beskattningen. Densom har så låga inkomster och/eller så många barn att grundavdragen inte kanutnyttjas fullt ut kompenseras genom "negativ skatt". Detta innebår attett belopp motsvarande värdet av den inte utnyttjade delen av grundavdraget istället utbetalas kontant. Grundavdrag för barn får också göras förhemmavarande barn mellan som går i gymnasieskola och uppbärstudiestöd. Förslaget innebär att barnfamiljernas disponibla inkomstökar med betydande belopp: Det moderata förslaget om grundavdrag för barn höjer Regeringens förslag om familjernas disponibla inkomster med följande belopp höjda barnbidraginnebär resp. år: följande höjning: 1987 1988 1989 1987 Även i regeringens nu aktuella proposition finansieras dehöjda barnbidragen med höjda skatter, som i stor utsträckning drabbarbarnfamiljerna själva. Rundgången skulle fortsätta och bidragsberoendetytterligare öka. Utskottet motsätter sig därför regeringens förslag om höjdabarnbidrag och studiebidrag. Barnfamiljernas ekonomi bör i stället stärkasgenom att hänsyn tas till deras lägre skatteförmåga genom sänkt inkomstskatt iform av grundavdrag för barn. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetförslagen i proposition 137 om höjning av det allmänna barnbidraget och av detförlängda barnbidraget. Utskottet avstyrker även motionsyrkanden (c) om höjningav barnbidraget. dels att utskottet under mom. 16 och 17 bort hemställa 16. beträffandehöjning av det allitiänna barnbidraget attriksdagen med bifall till motion 1985/86:424 yrkande 1 och med avslag på motion1985/86:So604 yrkande 10 och motion 1985/86:So606 yrkande 10 avslår iproposition 1985/86:137 framlagt förslag till ändring av 1 § lagen (1947:529)om allmänna barnbidrag, 17. beträffandehöjning av förlängt barnbidrag att riksdagenmed bifall till motion 1985/86:424 yrkande 2 avslår i proposition 1985/86:137framlagt förslag till ändring av 1 § lagen (1986:000) om förlängt barnbidrag. Medelsanvisningtill Allmänna barnbidrag (mom. 19 i SoU 1985/86:28 16. avGöte , och (alla m) som - under förutsättning av bifall till reservation nr 15 - anser dels att det avsnitt i utskottets yttrande på s.17 som börjar med "Som en följd" och slutar med "yrkande 3"bort ha följande lydelse: Somen följd av detta ställningstagande avstyrker utskottet den i proposition 137föreslagna medelsanvisningen såvitt denna belöper på höjning av barnbidrag ochförlängt barnbidrag. delsatt utskottet under mom. 19 bort hemställa 19.beträffande medelsanvisning till Allmänna barnbidrag att medanledning av motion 1985/86:424 yrkande 3, proposition 1985/86:96 yrkande 5och proposition 1985/86:137 yrkande 4 till Allmänna barnbidrag för budgetåret1986/87 anvisar ett förslagsanslag av 8 . Indexreglering av barnbidrag m. m. (mom. 20 i hemställan) 17. avInga Lantz (vpk) som anser delsatt det avsnitt i utskottets yttrande på s. 17 som börjar med "När detgäller" och slutar med "förlängda barnbidraget" bort ha följandelydelse: Konkretföreslås i proposition 137 att barnbidraget, det förlängda barnbidraget ochstudiebidraget höjs med . och barn och att studiebidraget ifortsättningen skall utgå . Det betyder attbarnbidraget och studiebidraget kommer att uppgå till . Vpkhar föreslagit att barnbidraget bör utgå med den summa sommotsvarar av basbeloppet, dvs. Vpk har ocksåföreslagit att barnbidraget indexregleras på denna nivå. Med regeringensframlagda förslag tillgodoses vpk:s krav vad gäller storleken på barnbidragetså när som på . Däremot tillgodoses inte kravet om att barnbidraget bör varabasbeloppsanknutet. Utskottetdelar uppfattningen i motionerna So607 och 426 (båda vpk) att barnbidraget nubör indexregleras. Detsamma gäller det förlängda barnbidraget. Det kan intevara rimligt att varje nödvändig barnbidragshöjning skall behöva föregås av enså ingående och långsam process som en prövning av regering och riksdaginnebär. Enligt utskottets mening bör barnbidraget läggas fast vid nivån 25 %av basbeloppet. Regeringen bör framlägga erforderliga lagförslag häromför . Detta bör ges regeringen till känna. delsatt utskottet under mom. 20 bort hemställa 20.beträffande itidexreglering av barnbidrag m. m. att med anledning av motion 1985/86:So607 yrkande 13 och mofion 1985/86:426 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 33 Särskiltyttrande SoU 1985/86:28 beträffande socialbidrag vid vård av egna barn av och (båda c) som anför: Vi delar i och för sig uppfattningen i motionerna att vårdav egna barn bör ses som ett fullvärdigt arbete och att vederbörande kommun börkunna ge ekonomiskt stöd till föräldrar som väljer att avstå frånförvärvsarbete för att själva ta hand om sina barn. Vi anser emellertid inteatt dessa frågor bör lösas inom ramen för reglerna om rätt till bistånd ochsocialbidrag. Den naturliga lösningen är enligt vår mening att kommunen gesrätt att betala ut vårdnadsersäftning till alla föräldrar som själva vårdarsina barn. Vi har i reservation nr 11 framlagt förslag om införande avmöjlighet till vårdnadsersättning och hänvisar därtill. Iproposition 1985/86:96 framlagda lagförslag SoU1985/86:28 1 1 Förslag till Lag om förlängt barnbidrag Härigenom föreskrivs följande. 1 § En elev i har rätttill förlängt barnbidrag av allmänna medel med från ochmed kvartalet efter det under vilket eleven fyllt . Detsamma gällerelever som deltar i motsvarande utbildning i sameskolan, en riksinternatskolaeller en sådan fristående skola som avses i 9 kap. 1 eller 2 § skollagen(1985:1100). 2 § Rätt till förlängt barnbidragenligt 1 § har även elever i särskolan eller specialskolan och elever somdeltar i motsvarande utbildning i en fristående skola som är statsunderstöddeller står under statlig tillsyn. 3 § Förlängt barnbidrag lämnas underläsåret. Läsåret skall anses omfatta månaderna . Om eleven slutarskolan under läsåret lämnas bidraget till och med den manad eleven avbryterstudierna. 4 § Förlängt barnbidrag kan lämnastill en elev vid sådan skola utomlands som åtnjuter svenskt statsbidrag underförutsättning att eleven deltar i utbildning som i huvudsak motsvarar den somges vid här i riket. 5 § Förlängt barnbidrag lämnas endasttill,elever som är bosatta i . Är eleven inte svensk medborgare, gällerdärutöver att eleven skall fostras av någon som är bosatt och mantalsskrivenhär i landet eller att antingen denne eller eleven vistas här sedan minst sexmånader. För förlängt barnbidrag enligt 4 § tillämpas i fråga ombosättningen här i landet de föreskrifter om bosättning som gäller för allmäntbarnbidrag vid utlandsvistelse enligt lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag. 6 § Frågor om förlängt barnbidraghandhas av och de allmänna försäkringskassorna. Beslut omförlängt barnbidrag fattas av den allmänna försäkringskassa hos vilken den somuppbär bidraget är inskriven. 7 § Ansökan om förlängt barnbidragenligt 4 § görs hos den allmänna försäkringskassa som avses i 6 §. Annatförlängt barnbidrag lämnas utan ansökan. Regeringen eller efter regeringens bemyndiganderiksförsäkringsverket får meddela föreskrifter om skyldighet för den som driveren skola att lämna de uppgifter som behövs för tillämpningen av denna lag. 8 § I fråga om förlängt barnbidrag tillämpas även följandebestämmelser i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag 4 § om rätt attuppbära barnbidraget, m.m., 5 § om utbetalningav barnbidrag till annan på framställning av socialnämnd, 7 § omrätt för kommunalt organ att uppbära allmänt barnbidrag, 11 § om tid och sätt för utbetalningav barnbidrag m.m., 12 § om återbetalningsskyldighet m.m.. 13 ij om överlåtelse och utmätning avrätt till allmänt barnbidrag, 25 11 § om tillsyn,verkställighetsföreskrifter och uppgiftsskyldighet, SoU 1985/86:28 12 § om ändring av beslut samt omöverklagande, Bjl i 18 § om verkställighet av försäkringskassasoch försäkringsrätts beslut, och 19 § om överenskommelser med främmandemakt. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag Härigenom föreskrivs i fråga omlagen (1947:529) om allmänna barnbidrag' dels att 6 § skall upphöra att gälla,dels att 2 b, 7 och 19 §§ skall ha följande lydelse. SoU1985/86:28 Bil. 2 b §' Med de barn som berättigar till flerbarnstillägg enligt 2a § skall jämställas barn som fyllt , men i övrigt uppfyller kraven förbarnbidrag enligt denna lag, och som bedriver studier som ger rätt till förlängtbarnbidrag enligt 2 kap. studiestödslagen (1973:349) eller studiehjälp enligt3 kap. satntna lag. Med de barn som berättigar till flerbarnstillägg enligt 2a § skall jämställas barn som fyllt , men i övrigt uppfyller kraven förbarnbidrag enligt denna lag, och som bedriver studier som ger rätt till förlängtbarnbidrag enligt lagen (1986:000) otn förlängt barnbidrag eller studiehjälpenligt 3 kap. studiestödslagen (1973:349). Som barn enligt första stycketräknas studerande från och med kvartalet varunder barnet börjar studera ochlängst till och med det år under vilket den studerandefyller . Den studerande skall stadigvarande sammanbo med denbidragssökande för att berättiga till flerbarnstillägg. Studerande som deltar i undervisning som omfattar kortaretid än eller deltidsundervisning inräknas ej i barnantalet.Detsamma gäller studerande som uppbär återbetalningspliktiga studiemedeloberoende av föräldrarnas ekonomi enligt 3 kap. 12 § tredje stycketstudiestödslagen (1973:349) eller som är gifta. Den som önskar uppbäraflerbarnstillägg med stöd av bestämmelserna i denna paragraf skall anmäla dettatill den allmänna . vid vars ingångkostnaderna för barns vård å anstalt eller för kost och hastad åt barnet helthcsiriilds av statsmedel, utgår Icke allnuiiu barnbidrag: dock att sådaiilbidrag utbetalas för lid. du barnet är inackordenil vid nomadskola. SoU 1985/86:28 Bil. Där vid ingången av visst kvartalbarn, för vilket allmänt barnbidrag utgår, på allmän bekostitad vårdas åanstalt i annat fall än i 6 § avses, äger det kommunala organ, som svarar förvårdkostnaden, uppbära pä kvartalet belöpande allmänt barnbidrag för barnetoch därav gottgöra sig för nämnda kostnad / den mån ersättning därför tnåuttagas av barnet eller annan enskild person. Uppkommer överskott, skall dettaredovisas till den bidragsberättigade. Vad i första stycket sägs om kommunalt organ skall ägamotsvarande tillämpning å landstingskommun och kommun soi7i ej tdlhörlandstingskommun eller, efter regeringens bestämmande, annan huvudman i frågaOtti albtiänt barnbidrag för barn so/71 bor i elevhem, vårdhet7i, specialsjukhuseller inackorderingshem, som avses i lagen (1967:940) angående omsorger omvissa psykiskt utvecklingsstörda, eller åtnjuter omsorger enhgt nämnda lagoch bor i enskilt hem på huvudmannens bekostnad eller vårdas på anstalt förepilep-tiker, oavsett att ersättning ej må uttagas av barnet eller annanenskild person. När eu barn vid ingången av ett visst kvartal vårdas i etthem för vård eller boende inom , äger det kommunala organ, somsvarar för vårdkostnaden, uppbära på kvartalet belöpande allmänt barnbidrag förbarnet och därav gottgöra sig för nämnda kostnad. Uppkommer överskott, skalldetta redovisas till den bidragsberättigade. Regeringen äger träffa överenskommelsemed främmande makt om undantag från de förutsättningar som enligt 1 § andrastycket gäller för utgivande av barnbidrag för här i riket bosatt barn somicke är svensk medborgare.