bet · G901LU1 · 1985-12-31 00:00:00 — Motionärerna anser att de administrafiva kostnaderna för systemet inte står i rimlig proporfion fill vinsten för den underhållsskyldige. I motionen yrkas att skall föreläggas förslag som innebär att frågan om avdrag på underhållsbidrag skall regleras genom avtal och att försäkringskassorna kopplas bort från den administrativa hanteringen av avdrag. I motion 1666 (c) begärs en översyn av underhållsreglernasåvitt gäller dels LU 1985/86:1 rätten till jämkning, dels avdragsrättensutformning. Frågan om jämkning behandlar utskottet nedan. När det gälleravdragsrätten framhåller motionären att det förekommer att barnet vistas hosden underhållsskyldige var och , ibland sammanlagt underen månad, utan att denne kan göra avdrag på underhållet. Motionären anser attdet uppenbarligen finns skäl att se över regeln om avdrag på underhåll och t,ex, ersätta den med en bestämmelse som möjliggör avdrag när vistelsen hos denunderhållsskyldige överskrider ett visst antal dagar . Utskottet erinrar om att frågan hur avdragsrätten skulleutformas övervägdes ingående av då reglerna infördes (prop.1978/79:12, LU 1978/79:9), I yttrande till lagutskottet över propositionen ochmotioner i frågan framhöll socialutskottet bl. a, att i de fall där föräldrarnainte sammanbor är det angeläget att den bidragsskyldige föräldern har möjlighetertill regelbundet och ofta återkommande umgänge med sitt barn. Socialutskottetansåg att denna kontakt inte får försvåras av att föräldern inte har råd attutöver underhållsbidraget bekosta barnets vistelse hos honom eller henne inågon större utsträckning. Starka skäl fanns således enligt socialutskottet för attavdragsrätten borde ges en generös utformning. Vid ett ställningstagande tillfrågan måste emellertid också andra omständigheter vägas in. Sålunda gällde det-framhöll socialutskottet - att skapa ett system som ter sig rättvist också förden andre föräldern och som inte leder till onödiga konflikter mellanföräldrarna. Med hänsyn till att avdragsregeln även skulle tillämpas inombidragsförskottssystemet var det vidare angeläget att bestämmelserna utformadesså att de inte förorsakade försäkringskassorna administrativt merarbete.Socialutskottet ansåg att en avdragsrätt vid vistelser som varar mindre än femdygn i sträck otvivelaktigt skulle medföra en väsentligt ökad arbetsbelastningför försäkringskassorna. Enligt socialutskottets mening utgjorde förslagen ipropositionen en rimlig avvägning mellan de delvis motstridiga intressen somgör sig gällande vid ett ställningstagande fill avdragsrättens omfattning. delade den uppfattning som kommit tilluttryck i socialutskottets yttrande. Utskottet påpekade också bl, a, attföräldrarna när det gäller underhållsbidrag har full frihet att avtala om attandra villkor än dem som anges i huvudregeln och att domstol har möjlighet attavvika från huvudregeln. Spörsmålet om avdragsrättens utformning har sedanbestämmelserna trädde i kraft aktualiserats i genom motioner till1979/80 och 1982/riksmöten. Motionerna har avslagits av (se LU1979/80:26 och 1982/83:24). har i betänkandet (SOU 1983:51)Ensamföräld rarna och deras barn också tagit upp reglerna om avdragsrätt. Enligt kommittén finns det skäl till en ändring så att också fortlöpande umgänge än fem hela dygn skall kunna beaktas. Kommittén anser dock att starka skäl, bl. a. risken för onödiga konflikter, talar för att den nuvarande femdygnsregeln behålls. Däremot föreslår kommittén att möjlig heten för domstol att förordna om avdragsrätt 18 slopas ochatt s, k, nettoavtal skall beaktas inom ramen för bidragsförskotts- LU1985/86:1 systemet. Kommittén konstaterar att sistnämnda ordning medför attavdraget regleras mellan parterna utan inblandning. När detgäller storleken av avdraget föreslår kommittén att avdraget skall vara 1/40 avbidragsförskottets belopp i stället för av underhållsbidragets och attavdragsbeloppet som kompensation för umgängeskostnader helt eller delvis skallkunna utbetalas till den underhållsskyldige om han är bidragsskyldig med lägrebelopp än bidragsförskottet. Kommitténsförslag bereds inom . När det gäller utformningen av avdragsrätten anserutskottet att det i vart fall saknas anledning för attfrångå sitt tidigare ställningstagande i frågan. Spörsmålet om avdragsrättenhar emellertid nära anknytning till det beredningsarbete beträffandebidragsförskottssystemet som pågår inom . Skulle detta arbeteleda fill att bidragsförskottssystemet ändras kan det finnas anledning att taupp spörsmålet fill förnyad prövning. Utskottet vill vidare framhålla attföräldrarna redan nu har möjlighet att avtala om att kortare vistelse skallmedföra avdrag. En annan möjlighet som står dem till buds är att träffa s, k,nettoavtal och därvid ta hänsyn till den sammanlagda umgängestiden i ställetför varje umgängesperiods längd. Om ensamförälderkommitténs ovan redovisadeförslag beträffande nettoavtalen genomförs kan sådana avtal komma att blivanligare än de är . Vad härefter angår motion 836 vill utskottet endasthänvisa till att mofionärernas önskemål om en förenklad administrativ ordning iinte obetydlig utsträckning tillgodoses genom ensamförälderkommitténs förslag.Regeringens ställningstagande till förslaget bör inte föregripas. På grund av det anförda anser utskottet att motion 836 ochmotion 1666 i denna del inte bör föranleda någon åtgärd från sida. Beträffande den i motion 1666 väckta frågan om jämkning avunderhållsbidrag vill utskottet erinra om att dom eller avtal omunderhållsbidrag kan jämkas bl. a. om ändring i förhållandena föranleder det.Exempelvis kan jämkning ske om den underhållsskyldiges inkomstförhållandenändras. Varje fillfällig förändring kan dock inte föranleda attunderhållsbidraget jämkas utan det krävs en mera varaktig förändring. Ett annatexempel på fall då jämkning kan ske är när den bidragsskyldige får ett nyttbarn att försörja. I motionen framhålls att den nuvarande ordningen medföratt en underhållsskyldig i prakfiken förhindras att ta ut full föräldraledighetefter ett nytt barns födelse, dvs. också som inte täcks av deninkomstrelaterade föräldrapenningen. Att betala fullt underhållsbidrag dåendast föräldrapenning på garanfinivån kan utgå är enligt mofionären intemöjligt. Mofionären anser därför att det finns anledning att pröva möjHghe-ternaatt fillfälligt jämka underhållsbidraget då föräldern är föräldraledig. För atttrygga den underhållsberättigades situation bör man försöka finna former förett kompletterande stöd från samhällets sida. Utskottet kan i och för sig ställa sig bakom syftet medmofionen, nämligen att samhället bör underlätta för båda föräldrarna att utnyttja föräldraledighe ten och rätten till föräldrapenning. Utskottet kan däremot inte dela uppfattningen att en sådan mera kortvarig föräldraledighet som motionären 19 närmastsynes avse bör kunna föranleda jämkning av underhållsbidraget. LU 1985/86:1Enligt utskottets mening finns det många andra fall där underhållsskyldigsinkomster tillfälligtvis kan försämras och där lika starka skäl talar för enlättnad i underhållsbördan. Om en generell möjlighet till jämkning infördesockså då förändringarna i den underhållsskyldiges situation är av tillfällignatur skulle enligt utskottet arbetsbelastningen på domstolar, försäkringskassoroch andra berörda myndigheter öka väsenfiigt. Det skulle också uppstå enryckighet i utbetalningen av underhållsbidrag som skulle vara till nackdel förde bidragsberättigade barnen. Utskottet kan således inte tillstyrka en sådan översyn sombegärs av motionären. I vad mån det kan finnas skäl att inom ramen förbidragsförskottssystemet beakta fillfälliga inkomstbortfall anser sigutskottet inte böra ta ställning till. Som tidigare redovisats pågår det förnärvarande ett beredningsarbete inom på grundval avensamförälderkommitténs förslag. Utskottet anser sig kunna förutsätta att deti motionen påtalade problemet därvid uppmärksammas. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifalltill mofion 1666 också i förevarande del, I motion 1668 (c) tas upp en fråga om utbetalning avunderhållsbidrag och bidragsförskott. Enligt FB skall underhållsbidrag betalasförskottsvis för kalendermånad till vårdnadshavaren eller vid gemensam vårdnadtill den förälder som bor tillsammans med barnet. Också bidragsförskott skallutbetalas till vårdnadshavaren. Om barnet vistas i annat enskilt hem änvådnadshavarens får efter framställning av vårdnadshavarenbetala förskottet fill den som fostrar barnet. Om det föreligger synnerliga skälfår förskottet, efter framställan av socialnämnd, betalas ut till lämpligperson eller till nämnden att användas för barnets bästa, I motionen anförs att de nuvarande reglerna i vissa fallinte leder till godtagbara resultat. Som exempel anför motionären ett fall dåmodern efter skilsmässa får vårdnaden om ett barn och blir berättigad tillbidragsförskott, som återkrävs av fadern. Modern bosätter sig sedermera iutlandet och morföräldrarna tar hand om barnet. Trots detta uppbär honfortfarande bidragsförskottet eftersom det inte föreligger sådana synnerligaskäl att kan betala ut bidragsförskottet till någon annanperson. Med synnerliga skäl avses nämligen bl, a, att vårdnadshavaren använderpengarna till narkotika, alkohol eller olovligt spel. Den nuvarande lagtextenoch dess förarbeten ger enligt motionären inte tillräckligt stöd för attbidragsförskottet skall kunna betalas ut så att det kommer barnet till godo.Motionären yrkar därför att lagtexten ändras. Utskottet vill för sin del framhålla att reglerna omutbetalning av underhållsbidrag och bidragsförskott skall ses mot bakgrund av att vårdnads havaren skall svara för inte bara den rättsliga vårdnaden om barnet utan också den faktiska vården, Vårdnadshavaren är därvid skyldig att se till att barnets behov blir tillgodosedda. Om vårdnadshavaren såsom i det av motionären anförda exemplet lämnar ifrån sig barnet och i övrigt stadigva rande undandrar sig sitt vårdnadsansvar torde det enligt utskottets mening finnas förutsättningar för att vårdnaden skall kunna överflyttas. Genom en överflyttning av vårdnaden säkerställs att underh illsbidrag och bidragsför- 20 skott för framfidenutbetalas fill rätt person så att de kommer barnet till godo, LU 1985/86:1På grund av det anförda kan utskottet inte tillstyrka bifall fill motion 1668,Skulle det finnas ett behov av en ändring av reglerna om utbetalning avbidragsförskott förutsätter emellertid utskottet att frågan uppmärksammas viddet pågående beredningsarbetet beträffande bidragsförskottssystemet. Resekostnader vid utövande av umgängesrätt Enligt6 kap, 15 § FB har barnets vårdnadshavare ett ansvar för att barnets behov avumgänge med en förälder som inte är vårdnadshavare så långt som möjligttillgodoses. Motsätter sig barnets vårdnadshavare det umgänge som den andreföräldern begär prövar domstolen frågan om umgängesrätt. Domstolen skall därvidbesluta om umgänge efter vad som är bäst för barnet. Omden umgängesberättigade föräldern är bosatt på annan ort än barnet kan ettutövande av umgängesrätten vara förenat med särskilda kostnader. Någon generellmöjlighet för den umgängesberättigade föräldern att få bidrag till sådanakostnader utöver vad som följer av rätten till avdrag på underhållsbidragetfinns inte. Imofion 972 (m) och 1255 (c) understryks vikten av att barn har god kontakt medbåda sina föräldrar. I de fall den umgängesberätfigade och barnet är bosatta påolika orter kan ett utövande av umgängesrätten medföra avsevärda utgifter förresor. Motionärerna anser det angeläget att båda föräldrarna har ett ekonomisktansvar för att umgängesrätten kan utövas. I syfte att förbättra relafionernamellan föräldrarna och möjliggöra för barnet att på ett naturligt sätt hakontakt med båda yrkar mofionärerna att 6 kap. 15 § skall förses med ettfillägg vari det klargörs att umgängeskostnaderna skall delas mellanföräldrarna. framhållit då frågan om umgängeskostnaderna fidigare varit aktuellt(se senast LU 1977/78:23) är det olyckligt om ekonomiska omständigheter läggerhinder i vägen för ett utövande av umgängesrätten. Utskottet kan därför anslutasig till motionärernas ståndpunkt att båda föräldrarna i görligaste mån skalldela på det ekonomiska ansvaret. Utskottet har fidigare även ställt sigpositivt till att statsmakterna söker undanröja hinder för utövandet avumgängesrätten i fall då barnet och den umgängesberätfigade föräldern inte bori närheten av varandra och förutsatt att ensamförälderkommittén skulle ta uppspörsmålet. Ensamförälderkommitténföreslår i sitt betänkande att ett stöd i form av kontant resebidrag skall utgåvid umgänge inom landet. Bidraget skall kunna utgå till umgängesberättigadeföräldrar, vårdnadshavare och barn som är bosatta inom landet. Bidraget skall kunnaavse resa antingen för barnet eller den umgängesberätfigade föräldern. Dåbarnet inte kan resa ensamt ersätts resekostnad efter samma grunder även förmedföljande vuxens resa. Bidraget föreslås kunna utgå för högst fyra resor perår. Innanresultatet föreligger av det beredningsarbete som pågår beträffandeensamförälderkommitténs förslag bör enligt utskottets mening något slutligtställningstagande till motionärernas önskemål om lagändring inte göras.Motionerna 972 och 1255 bör därför inte föranleda någon vidareåtgärd. Frånskildamäns ekonomiska situation LU 1985/86:1 I motion 1256 (s) framhålls att underhållsskyldighetenofta är en tung ekonomisk börda för de frånskilda männen. Ekonomiskt hamnar dei en mycket svår situation. Många av dem lever enligt motionärerna på existensminimum.Ofta uppstår stora problem om mannen vill bilda ny familj. Motionärerna påpekar att vi i saknar varje form avutredning och statisfik beträffande de frånskilda männens ekonomiskaförhållanden. För att riksdag och regering skall kunna fylla sin uppgift attskapa så lika levnadsvillkor som möjligt för olika samhällsgrupper krävs enligtmofionärerna att det finns ett fillfredsställande beslutsunderlag.Motionärerna anser därför att det finns ett behov av en utredning om frånskildamäns ekonomiska situation och yrkar att det anförda skall ges regeringen tillkänna. Med anledning av vad som anförs i motionen vill utskotteterinra om att ett huvudsyfte med reform av underhållsreglerna var attunderhållsbördan för underhållsskyldiga med svag ekonomi skulle lindras.Onekligen finns det emellertid fortfarande många frånskilda män som har en svårekonomisk ställning. Detsamma gäller också de ensamstående vårdnadshavarna.Sistnämnda grupps ekonomiska förhållanden har belysts av ensamförälderkommittén.När det gäller de frånskilda männen däremot är det som motionärerna framhålleren brist att vi saknar tillfredsställande underlag för en närmare bedömning avderas situation. Som närmare redovisats ovan (s, 13 och 14) granskarriksdagens revisorer statens utgifter för bidragsförskott.Arbetet har resulterat i bl. a. en rapport (1984/85:5) i vilken målenför underhållsreform analyseras. Rapporten innehåller en undersökningav de underhållsskyldigas och vårdnadshavarnas ekonomiska förhållanden under1980-talet och hur dessa grupper påverkats av reform. Det konstaterasatt det krävs ett bättre beslutsunderlag, främst i form av officiell statistik,för en god bedömning av de underhållsskyldigas och vårdnadshavarnas ekonomiskaoch sociala förhållanden, I syfte att få fram lämpligt beslutsmaterial för eneventuell omprövning av det gällande systemet bör enligt rapporten bl, a.stafisfikmaterial utvisande underhållsskyldigas och vårdnadshavares ekonomiskaförhållanden och levnadsstandard - jämfört med andra föräldrars - tas fram. revisorer beräknas slutbehandla ärendet . Enligt utskottets mening bör revisorernasställningstagande i ärendet inte föregripas. bör därför inte nu vidtanågon åtgärd med anledning av motion 1256. 1. beträffandeunderhållsbidrag till make att avslår motion 1984/85:969, 2. beträffandeefterlevande makes arvsrätt att avslår motion 1984/85:1248, 3, beträffande underhållsbidrag till barn LU 1985/86:1 att avslår motionerna 1984/85:836, 1984/85:1666 och 1984/ attriksdagen avslår motionerna 1984/85:972 och 1984/85:1255, 5, beträffande frånskilda mäns ekonomiskasituation att avslår motion 1984/85:1256. Närvarande: (), (), (), (), (), (), (), (), (), NicGrönvall (m), (), (), (),() och ().