bet · G901TU15 · 1985-12-31 00:00:00 — a.mot denna bakgrund har inom luftfartsverket förberetts en ytterligare genomgångav prisfrågor. Enligt den i det föregående nämnda lagen om ändring iluftfartslagen skall luftvärdighetsbevis få utfärdas tills vidare och inte somför närvarande . Härigenom kan intervallen mellanefterbesiktningarna komma aft förlängas och därigenom besiktningskosfnadernaför ett luftfartyg komma att minskas. Mot bakgrund av den lämnade redogörelsen synes det häraktuella motionsyrkandet inte böra föranleda någon åtgärd från sida.Utskottet avstyrker följaktligen detsamma. A vgifter för flygverksamheten För sina på flygtrafiken inriktade tjänster tarluftfartsverket ut följande slag av avgifter, nämligen landnings-, passagerar-,undervägs-, ramp- och expedi-fionstjänsts- samt parkerings- och hangaravgifter.Nivåerna för de tre förstnämnda slagen av avgifter bestäms av regeringen.Luftfartsverket bestämmer de övriga avgifterna. I motion T286 (m) anförs bl. a. att en hämmande faktor försvensk flygverksamhet och för flygverksamheten på i synnerhet är det faktum att avgifterna för flygverksamheten i vårt land är betydligt högre än avgifterna i flertalet andra länder. Särskilt stor är enligt motionärerna skillnaden mellan avgifterna i och avgifterna i mark. Genom närheten till () drabbas hårdare än andra svenska flygplatser av denna danska konkurrensfördel. Mofionärerna begär i yrkande 1 att skall uttala att de svenska flygavgifterna successivt bör anpassas fill flygavgifterna i andra länder föratt öka de svenska flygplatsernas möjlighet att konkurrera om flygtrafiken. En av vägarna att uppfyllaluftfartsverkets servicemål att stärka flygtrans- j-j 1985/86'15 portsektornskonkurrensförmåga är att hålla flygsäkerhetsstandarden i nivå med den som finns i övrigavälutvecklade luftfartsnationer. nivån på avgifterna förflygverksamheten liksom kravet att luftfartsverket skall driva sin verksamhetså att full kostnadstäckning erhålls och att ett överskott uppnås sommotsvarar räntekravet på det av staten och berörda Vadbeträffar den andel som luftfartsverkets avgifter representerar i det totalaflygbiljettpriset bör nämnas att enligt en framlagd rapport ommarknaden från luftfartsverkets ovannämnda kostnads- och prissättningsstudieberäknades på grundval av pris- och taxenivå avgifterna fillluftfartsverket för huvuddelen av trafiken motsvara av dettotala biljettpriset (s. 20-22 i rapporten). Även om luftfartsverkets taxor-ochflygföretagens biljettpriser - har höjts , torde någon störreförskjutning i nämnda relationer inte ha ägt rum. Medhänsyn till det anförda är utskottet inte berett föreslå någon riksdagensåtgärd med anledning av mofion T286 (m) i här aktuell del. Mofionen avstyrksdärför i denna del. Utökning av systemet med resultatutjämning mellanflygplatser Enligtriktlinjer för luftfarsverkets verksamhet och organisation som riksdagengodkände (prop. 1967:57, SU 107, rskr. 267) skulle luftfartsverketdriva och förvalta statliga flygplatser för linjefart (kallade primärflygplatser).Även landsting, kommuner eller enskilda intressenter skulle enligt dessariktlinjer kunna anlägga, driva och förvalta flygplatser för hnjefart (kalladesekundärflygplatser). Andra flygplatser än sådana med linjefart borde även ifortsättningen vara en angelägenhet för landsfing, kommun eller enskildintressent (prop. 1967:57 s. 43). I1982 års luftfartspohtiska beslut fastslogs att de flygplatser som huvudsakligenbetjänade allmänflyget inte heller i fortsättningen borde vara en Statligangelägenhet utan en angelägenhet för kommun, landsting eller enskildintressent (prop. 1981/82:98 s. 33 och 34). Destatliga flygplatserna är kostnads- och intäktsmässigt integrerade i det totalaflygplatssystemet. De avgifter som fastställts för nyttjandet av de olikaflygplatserna har sålunda baserats på den samlade kostnaden för driften av deflygplatser som staten förvaltar. Detta innebär att de lönsamma flygplatsernalämnar bidrag till olönsamma flygplatser och att sålunda en resultatutjämningsker mellan flygplatserna. 11982års luftfartspolitiska beslut avgränsades ett interregionalt flyglinjenät(primärnät). I det interregionala flygnäfet, som skulle gälla för tiden framtill mitten av , ingick de flyglinjer som trafikerades med tungajetflygplan (flygplan av typerna DC 9 och F 28). Flygplatser som ingicki nätet (de statliga flygplatserna samt vissa kommunala flygplatser)betecknades i beslutet som interregionala flygplatser. Det förutskickades attluftfartsverket skulle få i uppdrag att utarbeta rikflinjer i frågan om vilka flygplatsermed annat huvudmannaskap än statligt som skulle omfattas av yy 1985/86:15systemet för resultatutjämning. I enlighet med det luftfartspolitiska beslutet har fillhuvudmännen för de kommunala och fr.o.m. /83 utgått kostnadsersättningar från luftfartsverket tillkostnadstäckning enligt särskilda avtal. redovisade sitt uppdrag i en i november1984 överlämnad rapport benämnd Resuhatutjämningssystemet ("RESULT").Verket föreslog att även de kommunala flygplatserna , ,, , och skulle ingå iresultatutjämningssysfe-met. Efter remissbehandling av rapporten redovisarföredraganden i budgetpropositionen sitt ställningstagande fillluftfartsverkets förslag. Föredraganden anför att han inte är beredd att tillstyrkaluftfartsverkets förslag och framhåller härvid principiella och ekonomiskaskäl. Föredraganden framhåller sålunda bl. a. att det är principielltolämpligt aft luftfartsverkets resultatansvar skall omfatta sådan verksamhetsom ligger utanför verkets eget ansvarsområde och påverkansmöjligheter och attdet från ekonomiska synpunkter är olämpligt att utöka verkets resultatansvarmot bakgrund av kostnaderna för de omfattande investeringar som har gjorts pådet statliga flygplatsområdet. Med hänvisning till principen att driften av deflygplatser som huvudsakligen betjänar allmänflyg inte är en statlig uppgiftutan en angelägenhet för landsting, kommuner eller enskilda intressenterframhåller föredraganden vidare att det är naturligt att ansvaret förflygplatser på vilka utvecklats trafik med lätta flygplan åvilar regionala ochlokala intressenter även om dessa flygplatser har viss reguljär linjetrafik.Föredraganden anför vidare att det med hänsyn tagen till den för närvarandegoda finansiella situationen inom kommunerna också saknas kommunalekonomiskaskäl för att från statens sida bidra till underskottstäckning vid flygplatsersom förvaltas av landsting eller kommuner. I detta sammanhang pekarföredraganden på att det redan finns ett allmänt bidragssystem-skatteutjämningssystemet - som syftar till att utjämna skillnader i kommunernasoch landstingens ekonomiska förutsättningar. I konsekvens med den ställning föredraganden sålunda hartagit till luftfartsverkets förslag förordar han att bidragen tillKristianstads och flygplatser avvecklas, då gällande avtal om bidrag tilldessa flygplatser upphör fr. o. m. . I flera motioner vänder man sig mot föredragandensavvisande inställning till förslaget om utökning av resultatutjämningssystemet. I motion T410 (s) önskas ytterligare överväganden i fråganoch motionärerna begär att flygplatsfrågan blir föremål för utredning (yrkande1) och att gällande resultatutjämningssystem bibehålls i avvaktan på resultatav den begärda utredningen (yrkande 2). I mofion T375 (m, fp, c) begärs iöverensstämmelse med luftfartsverkets förslag att alla i frågan aktuellakommunala flygplatser skall omfattas av resultatutjämningssystemet. Vidareframförs i motionen yrkanden om sättet för genomförande av förslaget m.m.Särskilda yrkanden om att och flygplatser skall omfattas avsystemet framförs i motionerna T257 (c) yrkande 4 och A429 (fp) yrkande 6 resp. imotion T287 (s) yrkande 2.1 motion A474 (c) yrkande 11 begärs att JU 1985/86:15Kramfors flygplats och i motion A446 (fp) yrkande 5 att den kommunala Örebroflygplats skall omfattas av systemet. I vissa av motionerna visas medräkneexempel de enligt motionärerna begränsade ökningar av passageraravgifternapå statliga flygplatser som en utökning av resultatutjämningssystemet skullemedföra. Ett genomförande av luftfartsverkets förslag om inordnandeav de kommunala flygplatserna , , , ,och i verkets system för resultatutjämning mellanflygplatserna är -som föredraganden anför - från principiell synpunktolämpligt, då det skulle innebära att verkets resultatansvar skulle omfattaverksamhet som ligger utanför verkets kontroll och påverkansmöjligheter. Tillvad föredraganden i övrigt anfört mot detta förslag och som utskottet anslutersig till kommer att luftfartsverkets förslag inte som utgångspunkt har haft ettkrav på att ge underlag för en bedömning i frågan om resultatutjämningssystemetär ägnat att skapa rättvisa i stödhänseende mellan kommunala flygplatser. Utskottet anser emellerfid - i huvudsakligöverensstämmelse med förslaget i mofion T410 (s) yrkande 1 - aft närmareöverväganden bör komma fill stånd kring frågor om den regionala utvecklingenoch utjämningen bör stimuleras genom att kommunala flygplatser medinterregional linjefart ingår i ett resultatutjämningssystem, om vilka sådanaflygplatser som därvid bör komma i fråga för att ingå i systemet samt omformerna m.m. för systemet. För sådana överväganden bör enligt utskottetsmening fillkallas en utredning. Vad utskottet sålunda har anfört med anledning av nämndamotionsyrkande bör som sin mening ge regeringen till känna. Av det anförda följer att utskottet avstyrker motion T375(m, fp, c) yrkande 2 om att flygplatserna , , ochTrollhättan nu skall inlemmas i resultatutjämningssystemet samt motion A474(c) yrkande 11 om att flygplatsen i skall inlemmas i systemet. De av utskottet ovan förordade övervägandena kring ettresultatutjämningssystem tillgodoser enligt utskottets mening i principönskemålen i motion A446 (fp) yrkande 5 om utredning om förutsättningarna föratt inlemma i resultatutjämningssystemet. Mofionsyrkandet bördärför inte föranleda någon åtgärd av , varför detsamma avstyrks. Av det ovan anförda följer också att utskottet avstyrkermotion T375 (m, fp, c) yrkandena 3-5 om formerna m. m. för inordnande nu avkommunala flygplatser i resulfafutjämningssystemet. 1 avvaktan på det resultat, vartill de av utskottetförordade övervägandena kring ett resultatutjämningssystem kan leda, börkostnadsersättningar utgå till och flygplatser enligthittillsvarande grunder. Vad utskottet sålunda anfört om fortsattakostnadsersättningar fill och flygplatser med anledning avövriga här aktuella motionsyrkanden bör som sin mening ge regeringentill känna. 1985/86. 6.Inriktningen och omfattningen av luftfartsverkets /86:15 verksamhetoch verkets investeringar / 87-1988/89 Mål för tjänsteproduktion och ekonomi m.m. I luftfartsverkets treårsplan har verket redovisat förslagfill servicemål för de åtta s. k. produktgrupper i vilka verketstjänsteproduktion har indelats, nämligen mål för start- och landningstjänst,för passagerartjänst, för flygtrafiktjänst en route, för ramptjänst, förexpeditionstjänst, för flygsäkerhetstjänst, för trafikpolitiska tjänster samtför övriga ej trafikinriktade tjänster. Sammanfattningsvis syftar de föreslagnaservicemålen till att flygets konkurrenskraft skall stärkas. Vidare har verket redovisat förslag till mål förekonomiskt resultat, kapitalavkastning, prissättning, soliditet ochproduktivitet. Som bakgrund till förslagen beträffande mål förkapitalavkastning m.m. bör det erinras om att verket arbetar efter en resultatutjämningsplan. På grund av stora investeringar ökades statskapitalet i sådan utsträckning att det ansågs orimligt att förränta detsamma. I stället lades en tioårig resultatutjämningsplan upp som innebar att underförräntning i början av perioden skall kompenseras med överförräntning under periodens senare del. Räntor på bidrag från kommu nerna till investeringar skulle behandlas på samma sätt. 1984/85uppgick verkets inlevererade överskott till av det statligaförräntningskravet. För innevarande budgetår har verket räknat med eninleverans av överskott till staten motsvarande av förräntningskravet. Förnästa budgetår har verket uppställt som mål att klara av statensförräntningskrav till och för treårsperioden i övrigt att uppnå fullförräntning samt därutöver ett överskott på minst 100 milj. kr. Förprissättningen har verket som mål angett att prisförändringarna för verketstrafikavgifter skall ligga under den beräknade förändringenav konsumentprisindex, sedan balans beräknas uppstå under nästa budgetår mellankostnader och intäkter. I fråga om produktivitet har verket satt som mål att ökadenna med samt för soliditeten att den undertreårsperioden i genomsnitt inte bör understiga . Föredraganden anför att de resultatmål som framgår avplanen för resultatutjämning bör vara ett grundläggande krav för den kommandetreårsperioden och att det föreslagna målet för prissättningen bör läggas fast.Han anser att det inte är nödvändigt att statsmakterna lägger fast ettspecifikt soliditetsmål för en treårsperiod. Det mål som verket har angett bördäremot kunna tjäna som ett lämpligt riktvärde för den interna verksamhetsplaneringen. Sammanfattningsvis anser föredraganden att de redovisademålen för ekonomiskt resultat och för prissättningen i första hand bör varastyrande för verket och att den verksamhetsinriktning somverket har redovisat i planen bör läggas till grund för den fortsattaverksamheten. Utskottetansluter sig till föredragandens mening härvidlag. Investeringsplan, /86:15 har i treårsplanen räknat med attflygtransportsektorn kan bära en kostnadspåverkan av nya investeringar på högstca 15 milj. kr. , vilket skulle motsvara en årlig investeringsvolym på ca200 milj. kr. En investeringsvolym av dennaomfattning kan nämligen enligt verket rymmas inom de generella avgiftshöjningarsom verket planerar för /86 och 1986/87. Mot nu nämnd bakgrund har verket föreslagit attinvesteringar skall få utföras inom utgiftsramar - beräknade enligt prislägetden -om 222,9 milj. kr. för /87, 203,8 milj. kr.för /88 och 182,8 milj. kr. för /89. Ensammanställning m. m. av de planerade investeringarna i form av en investeringsplanfinns på s. 118 i proposifionen. De angivna investeringsutgifterna förbudgetåren 1987/88 och 1988/89 får enligt verket närmast ses som uttryck förden allmänna inriktningen av föreslagna investeringar. Föredraganden godtar luftfartsverkets förslag ominvesteringar på ca 223 milj. kr. för /87. Han har inte någotatt erinra mot de beräknade investeringsutgifterna för de därpå följande tvåbudgetåren. Med hänsyn till den snabba utvecklingen inom flygtransporfsektornbör enligt föredraganden treårsplanen för de båda senare budgetåren ses som enfinansiell ram. I två motioner framförs förslag om investeringarna vidluftfartsverket. I mofion T424 (m) begärs i yrkande 23 att somsin mening skall ge regeringen till känna att investeringsbehovet skall vägasmot avkastningsmöjligheterna inom flygsektorn så att avgifterna inom sektorninte måste sättas så högt att de får en dämpande effekt på utvecklingen. I motion T257 (c) begärs i yrkande 5 att som sinmening skall ge regeringen fill känna att Ängeholms flygplats bör moderniseras.Mofionärerna anför bl. a. att det saknas sittplatser för alla väntandepassagerare, att utrymmet för bagageutlämning är för trångt och att det behövsfler parkeringsplatser för långtidsuthyrning. Utskottet har för sin del inte funnit anledning tillerinran mot den i propositionen föreslagna investeringsplanen för den kommandetreårsperioden. De av luftfartsverket angivna och ovan redovisadeutgångspunkterna för bestämmande av investeringsutgifternas omfattningfillgodoser enligt utskottets mening det här aktuella önskemålet i mofion T424(m) yrkande 23. Mofionsyrkandet bör därför inte föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida. Det avstyrks följaktligen. På pågår en utbyggnad avstationsplattan för ca 7 milj. kr. Kostnaderna delas mellan luftfartsverket,länsarbetsnämnden och . Under förutsättning av motsvarandefördelning av kostnaderna avses enligt vad som under hand har inhämtats enutbyggnad av stationsbyggnaden för ca 8 milj. kr. komma att påbörjas kommandehöst. Ekonomiska förutsättningar för en ökning av antalet parkeringsplatser vidflygplatsen finns och en utbyggnad av parkeringsplatserna beräknas komma till ståndi samband med utbyggnad av stationsbyggnaden. Mot nu nämnd /86:15bakgrund bör inte heller mofion T257 (c) yrkande 5 föranleda någon åtgärd avriksdagen. Även detta motionsyrkande avstyrks. Utskottet tillstyrker sammanfattningsvis att riksdagengodkänner vad som har förordats i propositionen om inriktningen ochomfattningen av luftfartsverkets verksamhet och om verkets investeringar undertidsperioden / 97-1988/89. Det bör, som föreslås i proposifionen, fåankomma på regeringen att besluta om omfördelning av invesferingsutgifternainom ramen för investeringsplanen". Finansiering av luftfartsverkets investeringar ochmedelsanvisninghärför för /87, m. m. I samband med att statsmakterna under förra riksmötetbeslutade om nya former för styrningen av luftfartsverket godkände de vissariktlinjer för finansieringen av verkets investeringar (/85:26 s.20-23). Som huvudregel gäller att s. k. infrastrukturella investeringar skallfinansieras med anslagsmedel och att s. k. kommersiella investeringar skallfinansieras utanför statsbudgeten. Med infrastrukturella investeringar avsestrafikberoende investeringar, dvs. investeringar som är en nödvändigförutsättning för att flygverksamhet av avsett slag skall kunna bedrivas. Medkommersiella investeringar avses investeringar som infe är direkttrafikinriktade utan är avsedda att utgöra eft komplement till deinfrastrukturella investeringarna. De godkända riktlinjerna innefattade ävenriktlinjer för fördelning av beslutanderätten mellan statsmakterna ochluftfartsverket beträffande olika slag av investeringar. Verkets investeringarkan finansieras med - förutom medel som anvisats på statsbudgeten underanslaget fill Flygplatser m. m. -verkets rörelsemedel, bidrag från AMS,upplåning i riksgäldskontoref, finansieringsbidrag eller lån från kommuner,finansieringsbidrag eller lån från kunder och övriga intressenter samt kapitalfrån delägare i anläggningar Beslutanderätten beträffande vissa investeringar Enligt ovannämnda riktlinjer får luftfartsverket självtbesluta om bl. a. infrastrukturinvesteringar på högst 1 milj. kr. Föredragandenanför att-med den styrning av verket, som han har förordat för nästatreårsperiod - verket bör kunna få ett vidgat ansvar när det gäller att beslutaom investeringar, när man har uppnått kravet på full förräntning. Därvid börenligt föredraganden nämnda gräns för verkets beslutanderätt i fråga ominfrastrukturella investeringar kunna höjas. Utskottet delarföredragandens mening i denna fråga. Finansieringav investeringarna och medelsanvisning härförför nästa /86:15 budgetår,m. Föredraganden räknar med att de förordade investeringarnaför nästa budgetår om ca 223 milj. kr. (i prisläget ) skallfinansieras på följande sätt. Investeringar om 123 milj. kr. beräknas bli finansierademed medel från anslaget fill Flygplatser m. m. och investeringar om ca 70 milj.kr. genom upplåning i . Finansiering med rörelsemedel föreslåsfå uppgå till högst 6 milj. kr. Bidrag från AMS beräknas uppgå till nära 2milj. kr., finansiering till drygt 20 milj. kr. samt övrigfinansiering fill 2 milj. kr. Föredraganden räknar med att luftfartsverket iriksgäldskontoret behöver ta upp lån - förutom med ca 70 milj. kr. förinvesteringar - med högst 40 milj. kr. som en ram för kortfrisfig upplåning avlikviditetsförsörjningsskäl. Han förordar att det får ankomma på regeringen attfastställa ramen för upplåning i . Vid ingången av nästa budgetår beräknas den ingåendebehållningen under anslaget till Flygplatser m.m. uppgå fill 33,3 milj. kr.varför erforderligt medelstillskott under anslaget beräknas fill 89,7 milj. kr.I propositionen föreslås därför att detta belopp anvisas under anslaget förnästa budgetår. Föredraganden förordar att luftfartsverket även för nästabudgetår skall få utnyttja leasing inom en ram av 10 milj. kr. i de fallleasing bedöms ekonomiskt mer fördelakfigt än ägande. I propositionen föreslåsatt medgivande härtill lämnas. I två motioner förordas att finansiering avluftfartsverkets investeringar skall få ske genom upplåning på den öppnamarknaden. I mofion T331 (m) framhålls bl.a. att luftfartsverketsaffärsinriktade verksamhet bör bedrivas på samma villkor som gäller för andraaffärsföretag och att kommersiella satsningar därför bör finansieras genom lånpå den reguljära lånmarknaden och ej vara bundna fill riksgäldskontoret.Mofionärerna begär (yrkande 3) därför att luftfartsverket - i avvaktan på atti motionen yrkad förändring av verket fill aktiebolag eller till myndighetsenhetblir genomförd - skall få bilda ett särskilt finansieringsbolag med televerketsfinansieringsbolag som förebild. I motion T414 (m) framhölls bl. a. att erfarenheterna avfinansiering av investeringar på den öppna lånemarknaden är goda.Motionärerna begär därför i här aktuell del av yrkande 11 att luftfartsverketsinvesteringar under nästa budgetår fill ett belopp av 10 milj. kr. skall fåfinansieras genom upplåning på den öppna lånemarknaden. Om förslaget genomförsföljer enligt motionärerna att den i propositionen föreslagna medelsanvisningenunder anslaget till Flygplatser m. m. kan reduceras med motsvarande belopp.Mofionärerna föreslår därför i yrkande 10 en medels-anvisning under anslagetför nästa budgetår om 79,7 milj. kr. Finansiering av investeringar genom upplåning iriksgäldskontoret innebär enligt utskottets mening flera fördelar i jämförelsemed en ordning där antingen luftfartsverketeller ett finansieringsinstitut/bolag som bildas för /86:15 ändamåletlånar direkt på kapitalmarknaden. En upplåning genom tordekunna ske till lägre kostnader dels genom att speciellakompetens att låna upp medel utnyttjas, dels genom att de"stordriftsfördelar" som medverkan borde innebärauppnås. Med hänsyn härfill finns det enligt utskottets mening inte anledningatt ett finansieringsinstitut/bolag för luftfartsverket skall bildas eller attluftfartsverket skall låna upp medel till investeringar direkt på den öppnalånemarknaden. Utskottet avstyrker därför motion T331 (m) yrkande 3 och motionT414 (m) yrkande 11 i här aktuell del. Vadsom anförts i propositionen om finansiering av luftfartsverkets investeringarför nästa budgetår föranleder inte någon erinran från utskottets sida.Utskottet tillstyrker därför att godkänner det sålunda anförda. Utskottettillstyrker vidare att godkänner att luftfartsverket under nästabudgetår får träffa hyresköpsavtal och långtidsförhyra (leasa) anläggningaroch utrustningar motsvarande ett anskaffningsvärde på 10 milj. kr. I överensstämmelsemed att utskottet har avstyrkt här aktuell del av yrkande II i motion T414 (m) omatt luftfartsverkets investeringar under nästa budgetår fill ett belopp av 10 milj. kr. skall få finansieras genom upplåningpå den öppna lånemarknaden avstyrker utskottet yrkande 10 i samma motion om att under anslaget fill Flygplatser m. m. för nästa budgetår skall anvisas 79,7 milj. kr. i stället för såsom föreslås i proposifionen 89,7 milj. kr. Utskottet tillstyrker sålunda den i proposifionen föreslagna medelsanvis ningen. Ipropositionen föreslås vidare att 12,9 milj. kr. anvisas under anslaget tillBeredskap för civil luftfart. Utskottet tillstyrker förslaget härom. Ökning av konkurrensen, avreglering och generösarekoncessionsgivning inom luftfarten Enhgtbestämmelser i luftfartslagen får luftfart i regelbunden trafik (linjefart) iförvärvssyfte ej utövas här i riket utan tillstånd (s. k. koncession) avregeringen. Förannan luftfart i förvärvssyfte - dvs. annan luftfart än linjefart -erfordrastillstånd av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, avluftfartsverket. Enligtden i det föregående nämnda ändringen av luftfartslagen kommer regeringen attfå delegera tillståndsgivningen både beträffande linjefart i förvärvssyfte ochannan luftfart i förvärvssyfte. Efterdet kom ett skandinaviskt samarbete till stånd i lufttrafik på , och samt i interkontinental trafik.