bet · G901FiU30 · 1985-12-31 00:00:00 — Undervåren har ett närmande skett mellan partierna i vissa frågor. FiU 1985/86: 30Alltjämt gäller emellertid att respektive parti i allt väsentligt håller fastvid sina tidigare förslag. Det innebär att i de tre borgerliga partiernasbudgetalternativ finns få gemensamma besparingsförslag, medan samstämmighetenär desto större när det gäller åtgärder som leder till ökade utgifter ellerminskade inkomster. En liknande, fast på andra grunder framtvingad, åderlåtningav statens finanser framkommer i kommunisternasbudgetalternativ. Medhänsyn härtill kan utskottet inte ställa sig bakom de förslag tillbudgetpolitiska riktlinjer som förespråkas i motionerna 565 (m), 566 (fp), 567(c) och 568 (vpk). Av samma skäl avstyrker utskottet det förslag tillbudgetpolitiska riktlinjer som återfinns i motion 600 (yrkande 2) av AlfSvensson (c). Utskottetfillstyrker regeringens förslag till budgetpolitiska riktlinjer som innebär ettkonsekvent fullföljande av de senaste årens framgångsrika budgetpolitik för attåterställa balansen i statens finanser. Ienlighet härmed bör sålunda skattetrycket hållas i stort sett oförändrat pånivån av BNP. Med denna begränsning på statsbudgetens inkomstsida måsteden nödvändiga fortsatta förstärkningen av statsbudgeten åstadkommas genom enkombination av restriktiv utgiftspolitik och en god tillväxt i ekonomin. Såsomföredraganden framhåller måste begränsningen bl. a. få till följd att stateninte kan tillåta en lönekostnadsökning på annan nivå än vad som gäller förarbetsmarknaden i övrigt. Höga lönekostnadsökningar måste därför fååterverkningar på verksamhetens omfattning. Denbudgetförsvagning som framkommer under /88 i långtidsbudgetenslågalternativ stryker under vikten av att utgtftsprövning-en inför detta årmåste bli fortsatt stram. Deprinciper som vid upprepade tillfallen lagt fast för utgiftsprövningenbör gälla även i fortsättningen. Det innebär att: Endastde allra mest angelägna reformerna bör genomföras. Omfattningen av sådanautgiftsökningar måste hållas nere som de finansieras genom att andrautgifter minskas. Utgiftsbegränsningarmåste åstadkommas på vissa områden Arbetetmed att begränsa utgiftsautomatiken måste fortsätta. Åtgärdermåste vidtas för att effekfivisera den offentliga verksamheten och i vissa fallförändra dess organisations- och finansieringsformer. Enfortgående omprövning av existerande utgiftsprogram och verksamheter måstegöras enligt de principer som anges i kompletteringspropositionen. Avslutningsvisvill utskottet helt kort också beröra en fråga som regeringen aktualiserar idetta sammanhang. Såsom föredraganden framhåller är det angeläget attfinanspolitikens inriktning inte urholkas under beredning avbudgetförslaget. Om ett.riksdagsutskott lägger fram ett förslag som innebäratt regeringens budgetalternativ försvagas bör det ankomma på utskottet attsamtidigt anvisa en lämplig finansieringsform. Dennaprincip har tillämpats under behandling av årets bud getproposition i vad avser den kommunala ekonomin. I motionFi7l2 av (vpk) begärs att konsekvenserna av FiU 1985/86: 30generella nedskärningar inom den offentliga sektorn skall utredas skyndsamt.Enligt motionären drabbar sådana nedskärningar ofta regionala och lokalamyndigheter relativt sett hårdare än centrala myndigheter. Det bör därförundersökas bl. a. hur de generella nedskärningarna påverkar de regionala ochlokala myndigheternas möjligheter att ge god service till allmänheten. Utskottet vill med anledning härav framhålla följande.Underskottet i statsfinanserna har tvingat fram ett omfattandebesparingsarbete, i vilket statliga utgiftsprogram och statligaverksamhetsformer har kommit att omprövas. I årets budgetproposition harregeringen lämnat en redogörelse för statsmyndigheternas servicearbete. Av denframgår att regeringen har uppmanat myndigheterna att isina anslagsframställningar redovisa åtgärder som de vidtagit i syfte attförbättra servicen till bl. a. allmänheten. Även i andra sammanhang har regeringen slagit fast att ettväsentligt motiv för att statlig verksamhet bedrivs i decentraliserade formerär ambitionen att ge medborgarna en god service. Med hänsyn till att regeringen har sin uppmärksamhetriktad på de problem motionären tar upp finns det enhgt utskottets mening inteanledning för att hos regeringen begära en särskild utredning.Utskottet avstyrker således motion Fi712. FinansfuUmakten och statliga kreditgarantier m. m. I propositionen lämnar föredraganden en redogörelse för ivilken utsträckning regeringen har utnyttjat fiinansfullmakten och vissaliknande konjunktur- och arbetsmarknadspolitiskt betingade bemyndiganden.Redogörelsen föranleder i sig inget uttalande från utskottets sida. Utskottet vill emellertid i detta sammanhang aktualiserafrågan om en översyn och en samordning av de bemyndiganden regeringen har förinsatser som bedöms erforderliga av konjunktur- eller arbetsmarknads-mässigaskäl. Genom den bemyndigasregeringen att under ett budgetår besluta om utgifter intill ett visst beloppom arbetsmarknadsläget kräver det. Beloppsgränsen har /80varit . Fullmakten får användas för att tidigarelägga,utvidga eller påskynda statliga investeringar som normalt finansieras medanslag på statsbudgeten. Regeringen kan också använda den för bidrag till kommunalaprojekt för investering och sysselsättning. Bidragsprocenten får därvid fastställasmed hänsyn till ändamålet men inte överstiga . Vidare får finansfullmaktenanvändas för bidrag till näringslivet och bostadssektorn. I dessa sammanhangfår gällande bidragssatser fillfälligt höjas till högst . Vid sidan härav finns inom försvars-, utbildnings- ochbostadsdepartementets verksamhetsområden ett antal bemyndiganden somregeringen kan använda om det behövs av konjunktur- eller sysselsättningsskäl.Vill- 4 1985/86. koren för hur dessabemyndiganden får utnyttjas varierar något. Bemyndi- FiU 1985/86: 30gandena är dock inte beloppsmässigt begränsade, om man undantar regeringensbefogenheter att utöka de investeringsramar som fastställtför verksamhet. Riksdagenhar på förslag av kulturutskottet beslutat medge att regeringen fåröverskrida det på trettonde huvudtiteln uppförda reserva-fionsanslagetByggnadsbidrag på det kyrkliga området (F 5) om det behövs avsysselsättningsskäl. Eftersom det här är frågan om ett reservationsanslag somenligt gällande budgetprinciper inte får överskridas, förutsätter utskottet attbeslutet tolkas på ett sådant sätt att dessa principer inte sätts åsido. Uppdelningenav de konjunktur- och arbetsmarknadspolitiskt motiverade bemyndigandena delspå den beloppsbegränsade finansfullmakten, dels på olika anslagsöverskridandengör det svårt för att få en samlad bild av vilka fullmakterregeringen förfogar över och till vilka totala belopp dessa uppgår. Regeringenbör därför se över systemet med finansfullmakten och övriga snarlikabemyndiganden. Syftet med översynen bör vara att dels begränsa antaletbemyndiganden, dels fastställa en för finansfullmakten och övriga konjunktur-och arbetsmarknadspolitiskt motiverade bemyndiganden gemensam beloppsmässigram. Vad utskottet här anfört bör ges regeringen till känna. /87 tillstyrker utskottet regeringens förslag om enfinansfullmakt på 2500 milj. kr. Vadföredraganden anfört i propositionen om statliga kreditgarantier föranlederinget uttalande från utskottets sida. Täckningav merkostnader för löner och pensioner m. m. Ibilaga 9 till årets budgetproposition har regeringen under punkt F att till Täckning av merkostnader för löner och pensioner m. /87 anvisa ett förslagsanslag av 2 miljarder kronor.Anslagsbeloppet, som är rent schablonmässigt beräknat, är i princip avsett atttäcka de merkostnader som uppkommer inom statsförvaltningen till följd av nyalöneavtal m.m. Täckningsanslaget omfattar dock inte affärsverken, ej heller detmilitära försvaret och civilförsvaret. I propositionen understrykerföredraganden att anslagsbeloppet inte skall ses som en prognos över dekommande löneförhandlingarna. Någotnytt löneavtal har inte slutits på det statliga förhandlingsområdet sedanföregående avtal upphörde att gälla . Med hänsyn härtillhar utskottet inget att erinra mot föredragandens medelsberäkning. Utskottettillstyrker således att anvisas till Täckning avmerkostnader för löner och pensioner m. m. Utnyttjande av särskildlåneordning i Nordiska Investeringsbanken 1985/86: 30 har fastställt en handlingsplan för ekonomisk utveckling ochfull sysselsättning. I den ingår ett antal större investeringsprojekt avinfrastrukturkaraktär. Invsteringarna, som kostnadsberäknats till , syftar till att på olika sätt förbättra betingelserna för gods-och persontransporter mellan och genom de nordiska länderna. Lånefinansieringenav projekten skall enligt planen knytas till Nordiska Investeringsbanken (NIB).Enligt de riktlinjer som gäller för denna bank får den emellertid endast iundantagsfall ge lån till projekt som normalt finansieras över statsbudgetar.För att kunna utnyttja NIB som finansiär krävs därför någon form avspecialarrangemang. Av denna anledning har ministerrådet förordat att en särskildlåneordning inrättas inom NIB:s nuvarande verksamhet. Den nya låneordningenkallas Utläningsordning för nordiska invsteringsprojekt (UNI). Den skall hatill ändamål att finansiera de större investeringsprojekt som ingår ihandlingsplanen. I motsats till vad som gäller för NIB:s ordinarie utlåningskall dessa lån kunna användas för en fullständig finansiering av projekten. Erforderligupplåning skall ske på kapitalmarknaderna utom och inom och inte skiljasut frän NIB;s övriga upplåning. Uflåningen skall ske på marknadsmässigavillkor. Lånevillkoren kommer att bestämmas i förhandlingar mellan NIB ochlåntagaren för varje enskilt projekt. Enextra utlåningsram kommer att fastställas för den nya låneordningen. För attNIB:s kreditvärdighet skall kunna bibehållas förutsätter detta ökatgrundkapital som till viss del kommer att få formen av inbetalt kapital. Denutökade låneramen avser ministerrådet att fastställa till 500 milj. SDR(Särskilda dragningsrätter i ) eller ca 4,2miljarder kronor. De närmaste två årens lånevolym torde emellertid rymmas inomNIB:s nuvarande ordinarie ufiåningsram. Någon omedelbar åtgärd erfordras därförinte. I samband med att den särskilda låneordningen beslutas kommer emellertidministerrådet att göra en utfästelse om att, när så erfordras, höja NIB:sgrundkapital så att reellt utrymme ges för den extra låneramen. att bestämma vilka enskilda projekt som skall fåUNI-fmansieras. Varje enskilt land bestämmer därefter om och i vilkenutsträckning UNI skall utnyttjas för finansieringen av projektet. handlingsplan ingår följande svenska investeringsprojekt påsamfärdselområdet: - Väginvesteringar på iBohuslän på 550 milj. norska kronor mellanåren 1986-1990. - Järnvägsinvesteringar påVästkustbanan samt två bansträckor mot på 455 milj. norska kronor mellanåren 1986-1989. Dessaprojekt har, med senare ändringar och höjda kostnadsramar, godkänts avministerrådet och är därmed kvalificerade för UNI-fmansie-ring. Riksdagenhar ställt sig bakom projekten (/86:13, rskr. 158 samt /86:17, rskr. Vad beträffar väginvesteringarna 5j framhölltrafikutskottet i sitt av godkända betänkande att det FiU1985/86: 30 från vägpolitisk synpunkt är av värde att dessa investeringarkommer till stånd. Enligt trafikutskottets uppfattning var det vidare tillfördel att investeringarna kan genomföras utanför de ordinarie anslagsramarnagenom den föreslagna finansieringsformen. I kompletteringspropositionen tar regeringen upp vissaföljdfrågor i ärendet. Föredraganden framhåller att regeringen har för avsiktatt utnyttja UNI för finansiering av de aktuella väg- och järnvägsprojekten.För del bör enligt föredraganden vara låntagare hosNIB. Vidare bör enligt hans mening utbetalning av medel till den myndigheteller det affärsverk som svarar för projekten få ske enligt de närmareföreskrifter som regeringen meddelar för varje särskilt fall. Föredragandenpåpekar också att vid ett utnyttjande av låneordningen för väg- ochjärnvägsinvesteringar kommer ränte- och amorteringskostnaderna att påverkastatsbudgeten längre fram till den del investeringarna inte kan ansesförräntnings-pliktiga. Kostnaderna bör då redovisas i kommandebudgetpropositioner, anser föredraganden. Ränte- och amorteringskostnaderna för de aktuellaprojekten har tidigare också berörts av kommunikationsministern i åretsbudgetproposition. Han framhöll där att i fråga om vägprojekten är avsikten denatt lånet skall vara ränte- och amorteringsfritt . Man kandärför enligt de uppskattningar sorh gjordes i propositionen räkna med attkapi-taltjänstkostnaderna för väginvesteringarna kommer att falla ut förstagången . Järnvägsinvesteringarna var enligt kommunikationsministernsbedömning förräntningsbara endast till . Han föreslog därför att SJ skulleges särskild kompensation för täckande av resterande av dekapitaltjänstkostnader som följer med lån i Nordiska Investeringsbanken.Riksdagen har genom de nämnda besluten godkänt dessa åtgärder. Riksdagenhar för /87 anvisat 3 milj. kr. till SJ som ersättningför kapitalkostnader, för lån i Nordiska Investeringsbanken. Utskottet uppfattar framställningen ikompletteringspropositionen så att vad frågan nu närmast gäller är attregeringen begär godkännande av att UNI utnyttjas för de aktuellaprojekten. Regeringen föreslår också att riksgäldsfullmäktige skall bemyndigasatt ta upp erforderliga lån i Nordiska Investeringsbanken och betala ut medleni enlighet med vad som föreslås i propositionen. I motion 588 (vpk) begärs att skall avslåpropositionen i vad avser väginvesteringar på 6 i . Motionärernaavvisar också förslaget att riksgäldsfullmäktige skall bemyndigas att ta upplån i Nordiska Investeringsbanken för de aktuella väg- ochjärnvägsinvesteringarna. I motion 567 (c) föreslås att skall geregeringen till känna vad som sägs i motionen om utnyttjande av Nordiska Investeringsbanken för järnvägs- och väginvesteringar. Motionärerna anser att det är positivt att NIB används för sådana investeringar. När det gäller prioriteringen av hur resurserna utnyttjas vill motionärerna erinra om den syn de har redovisat beträffande regionalpolitiska hänsyn vid vägbyggande och att satsningen c påjärnvägen skall ha högsta prioritet. Utskottetanser i likhet med vad som sägs i motion 567 (c) att det är FiU 1985/86: 30positivt att Nordiska Investeringsbanken kan användas på det sätt som föreslåsi propositionen. Utskottet har ej heller i övrigt något att erinra motregeringens förslag i detta sammanhang. Vad beträffar frågan om en prioriteringav de resurser som utnyttjas och den vikt motionärerna därvid lägger påjärnvägen vill utskottet framhålla följande. De investeringsprojekt som ingåri handlingsplanen är ett antal större, klart avgränsade investeringsprojekt somredan godkänts av . Några nya regional-poUfiska avvägningar ellerändrade prioriteringar bör därför inte göras i detta sammanhang. Med detanförda avstyrker utskottet motion 567 yrkande 16 (c). Såsomframgått av vad utskottet anfört har trafikutskottet fidigare medriksdagens gillande uttalat att det är värdefullt att de svenska väginvesteringarsom ingår i handlingsplanen kommer till stånd. Det gäller alltså även dentilltänkta utbyggnaden av väg E 6 i . har från sinautgångspunkter ej skäl att ifrågasätta detta beslut och kan ej heller i övrigtställa sig bakom de förslag som förs fram i motion 588 (vpk). Utskottetavstyrker således bifall till denna motion. Imotion 585 av och () begärs att Sverigeskall ta ett initiativ till ett gemensamt nordiskt program för miljöförbättringari - , och att man för detta ändamål utnyttjar den speciellalåneordningen i den nordiska investeringsbanken. Utskottetvill inledningsvis erinra om att har behandlat vissa frågormed anknytning till vattenvård (JoU 1985/86:17, rskr 247). Med anledning av enav samma motionärer väckt motion 1985/86:Jo709 påtalade ett enigtjordbruksutskott nödvändigheten av att brådskande åtgärder vidtogs för attminska föroreningarna i gränsvattnen mot . Enligt utskottets mening vardet angeläget att man från svensk sida akfivt söker påverka grannlandetsregering och myndigheter att skyndsamt vidta åtgärder för att minska deförorenande utsläppen. Vad jordbruksutskottet anförde om behovet av forskningoch snabba åtgärder i syfte att förbättra miljön i bl. a. norra samtIdefjordenbeslöt att som sin mening ge regeringen till känna. nu aktuella motionen framhåller motionärerna att kostnaderna förerforderliga reningsanläggningar naturligtvis skall åvila respektiveförore-nare. Men enligt motionärernas mening finns det också motiv för gemensammaekonomiska åtaganden. Dit hör, anser de, tillräckliga resurser för att kunnagenomföra ett effektivt forskningsprogram, att ställa upp ett mål förmiljöåtgärderna, program för reningsanläggningar och restriktioner förnäringsverksamheter. Utskottetvill i sammanhanget erinra om att UNI har till ändamål att finansiera störreinvesteringsprojekt som ingår i den nordiska handlingsplanen. UNI är alltsåinte avsett för att bestrida löpande utgifter av det slag som motionärerna förfram. Utskottet avstyrker med hänsyn härtill bifall till motion 585. Hemställan FiU 1985/86:30 1. beträffande de allmänna riktlinjerna för denekonomiska politi ken a) att riksdagenmed avslag på motionerna 1985/86:565 yrkande 1, 1985/86:566 yrkande 1,1985/86:567 yrkande 1, 1985/86:568 yrkandena 1, 3, 4 och 5 och 1985/86:600yrkande 1 godkänner vad som förordats i proposition 1985/86:150 bilaga 1 mom. 1och som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, b) att riksdagenavslår motion 1985/86:567 yrkande 14 om fördelningspolitikens inriktning, 2. beträffandeavskaffande av löntagarfonderna attriksdagen avslår motionerna 1985/86:566 yrkande 4 och 1985/86:600 yrkande 4, 3. beträffandekredit- och valutapolitiken a) attriksdagen avslår motionerna 1985/86:566 yrkande 5 och 1985/86:600 yrkande 5, b) att riksdagenavslår motion 1985/86:568 yrkande 10, c) att riksdagenavslår mofion 1985/86:599, 4. beträffandebetalningsvillkor vid kreditköp dels medanledning av proposition 1985/86:150 bilaga 1 mom. 46 samt med avslag påmotionerna 1985/86:565 yrkande 3, såvitt nu är i fråga, 1985/86:566 yrkande 18,1985/86:598 och 1985/86:574 antar följande Lag omupphävande av lagen (1985:580) med bemyndigande attmeddela föreskrifter om betalningsvillkor vid kreditköp Härigenom föreskrivs att lagen(1985:580) med bemyndigande att meddela föreskrifter om betalningsvillkor vidkreditköp skall upphöra att gälla vid utgången av december månad 1986. dels som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om en samordning av bemyndigandelagar och kreditpolitisklagstiftning, b) attriksdagen avslår motion 1985/86: 565 yrkande 3 såvitt avser avskaffande av bilkreditförordningen, 5. beträffande ändrad tid för återbetalning avmedel på likvidi tetskonto attriksdagen med avslag på motion 1985/86:566 yrkande 17 antar i proposifion1985/86:150 bilaga 1 mom. 41 framlagt förslag till lag om ändring i lagen(1984:501) om inbetalning på likviditetskonto, 6. beträffandeBeräknat tillkommande utgiftsbehov, netto att avslår motion1985/86:Fi219 yrkande 4, 7. beträffandede allmänna riktlinjerna för budgetregleringen attriksdagen med avslag på motionerna 1985/86:565 yrkande 2, 54 1985/86:566yrkande 2, 1985/86:567 yrkande 2, 1985/86:568 yrkande 2 och1985/86:600 yrkande 2 godkänner vad som förordats i proposi- FiU 1985/86:30 tion 1985/86:150 bilaga 1 mom. 2 och som sin meningger regeringen till kännavad utskottet anfört, 8. beträffande utredning om konsekvenserna avgenerella ned skärningar attriksdagen avslår motion 1985/86:Fi712, 9. beträffandeutnyttjande av finansfullmakten attriksdagen lägger till handlingarna vad som anförts i proposition 1985/86:150bilaga 1 mom. 44 samt som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet iövrigt anfört, attriksdagen bemyndigar regeringen att för /87, omarbetsmarknadsläget kräver det, besluta om utgifter i enlighet med vad somförordats i proposition 1985/86:150 bilaga 1 mom. 12 intill ett sammanlagtbelopp av 2 , 11. beträffandestatliga kreditgarantier attriksdagen lägger till handlingarna vad som anförts i proposition 1985/86:150bilaga 1 mom. 45, 12. beträffande täckning avmerkostnader för löner och pensioner att med bifall till proposition1985/86:100 bilaga 9 punkt F 9 tiU Täckning av merkostnader för löner ochpensioner m. m. för /87 under sjunde huvudfiteln anvisar ettförslagsanslag av 2 , 13. beträffande utnyttjande av särskildlåneordning i Nordiska Investeringsbanken a) attriksdagen med avslag på motion 1985/86:588 yrkande 1 god känner i proposifion 1985/86:150 bilaga 1 mom. 13 angiven finansi eringsform för investeringsprojekt på samfärdselområdet som ingår i den nordiska handlingsplanen för ekonomisk utveckling och full sysselsättning, b) attriksdagen avslår motionerna 1985/86:567 yrkande 16 och 1985/86:585, 14. beträffande bemyndigande att uppta lån iNordiska Investe ringsbanken attriksdagen med avslag på motion 1985/86:588 yrkande 2 bemyndigar fullmäktige iriksgäldskontoret att uppta erforderliga lån i Nordiska Investeringsbanken ochatt utbetala medlen i enlighet med vad som förordats i proposition 1985/86:150bilaga 1 mom. 14. Närvarande: (), (), RolandSundgren (s), (), (), (), (), LisbetCalner (s), i (s), i Hall- 55 stahammar(vpk), (), (), Kenneryd(c), () och (). Reservationer FiU 1985/86:30 De allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken BjörnMolin (fp), (), (), (), (), () och () anser att delsden del av utskottets yttrande som på s. 22 böljar med "Den ekonomiska"och på s. 31 slutar med "yrkande 1" bort ha följande lydelse: Somfidigare redovisats i avsnittet om den internationella utvecklingen harförutsättningarna för den ekonomiska utvecklingen påtagligtförbättrats. var det en allmän uppfattning att priset på olja intenämnvärt skulle ändras utan ligga kvar på nivån per fat. I april 1986antas i den reviderade finansplanen att priset skall vara per fat.Vidare förutsätts för en genomsnittlig dollarkurs på . Det kannämnas att spotpriset på råolja - priset noterat dag för dag - var i Rotterdam14.73 dollar per fat och att dollarkursen noterades till7.29 kr. Fallet i dollarkursen har också inneburit en depreciering av densvenska kronan mot den västtyska marken, vilket har gynnsamma effekter på densvenska ekonomin. Medunderstrykande av osäkerheten i bedömningarna kan dock konstateras att desjunkande oljepriserna och den fallande dollarkursen på kort sikt får positivaeffekter på svensk ekonomi. Bruttonationalprodukten kan förväntas öka mera änvad som tidigare antogs, inflationen kommer att bli lägre på grund av lägreoljepris, handels- och bytesbalansen kommer att uppvisa ett bättre saldo ochbudgetunderskottet blir lägre genom att kostnaderna för den svenskautlandsskulden blir lägre. Denförbättring av bytesbalansen som kan förutses är helt och hållet en följd avden utländska draghjälpen. Det sänkta oljepriset innebär att den svenskaoljenotan halveras 1986 jämfört med . Då kostade oss handeln medoljeprodukter ca , väntas kostnaden sjunka till 16miljarder kronor. Om man bortser från handeln med oljeprodukter och fartyg haröverskottet i utrikeshandeln minskat med ca 10 miljarder kronor.Utan den minskade oljenotan skulle i är ha haft ett underskott ibytesbalansen på ca . Utrikeshandelnväntas liksom ge ett negativt bidrag till BNP-utvecklingen.Inte heller väntas investeringarna stå för någon större posifiv post. Detbetyder att regeringens strategi för att rätta till de strukturellaobalanserna i den svenska ekonomin har slagit fel. Det är i ställetden privata och den offentliga konsumtionen som svarar för största delen avBNP-ökningen. Enligt prognosen svarar den totala konsumtionen för 80%av hela BNP-ökningen. var motsvarande siffra . Denprivata konsumtionen kan nu väntas öka med innevarande år, främst på grund av det utrymme som skapats av oljepris fallet. Utskottet vill understryka att en så kraftig höjning av den privata c