bet · G901FiU34 · 1985-12-31 00:00:00 — Vad gäller frågan om översyn eller förändringar avallemanssparandet i FiU 1985/86: 34 syfte att stimulera även annat sparande ändet som tillgodoser statens upplåningsbehov vill utskottet erinra om att ävensparande i aktiefonder, de s. k. allemansfonderna, omfattas av de förmåner somär förknippade med allemanssparandet. Värdestegringen på fondandelarna ärbefriade från beskattning och fonderna kan göra omplaceringar i sittaktieinnehav utan att drabbas av realisationsvinstbeskattning. Utskottet serdet som naturligt att staten stimulerar sparandet i för samhället önskvärdriktning. Det är nödvändigt att också hushållen medverkar till att finansieraen del av det stadiga budgetunderskottet. Det kan bidra till att minska penningmängdensfillväxt och hålla tillbaka hushållens efterfrågan. Vidare innebärintroduktionen av allemansfonderna att sparandet i aktier stimuleras vilket ärvärdefullt för näringslivets kapitalförsörjning. Genom de förändringar somföreslås i kompletteringspropositionen utvidgas också vissa av de ickebörsnoterade företagens, de s. k. OTC-företagens, möjligheter att få tillgångtill riskkapital via allemansfonderna. Utskottet ser mot denna bakgrund intenågot behov av översyn eller andra förändringar i allemanssparandet av detslag som föreslås i motion Fi726. Yrkande 2 i motion Fi726 avstyrks därför avutskottet. Utskottet avstyrker också förslagen till spar-stimulerande åtgärdersom föreslås i motionerna Fi701 yrkande 2 och Fi730. I finansutskottets betänkande om bosparande för ungdomar(FiU 1984/85:7) anförde utskottet att det är värdefullt att det utvecklas nyasparformer med en nära koppling mellan sparande och bostadsanskaffning.Utskottet ansåg att det samarbete som och Sparbankerna då hadeinlett var ett bra exempel på detta. Detta samarbete befann sig då i ettuppbyggnadsskede. Utskottet anförde att har en ställning som i fleraavseenden överensstämmer med HSB:s. Det är viktigt att bostadskooperativaorganisationer behandlas likartat. Det kan därför, anförde utskottet, finnasskäl att komplettera lagstiftningen så att inte endast sparande i HSB inlemmasi allemanssparandet och ges lånerätt. ungdomsbosparande hadeemellertid vid det tillfället inte en sådan omfattning att det fanns anledningatt överväga en sådan lagstiftning. Utskottet anförde att det får ankomma påregeringen att uppmärksamt följa denna fråga för att eventuellt senareåterkomma till med ett förslag. I kompletteringspropositionen föreslås att en möjlighetöppnas för , liksom tidigare för HSB, att bedriva bosparande förungdomar inom allemanssparandets ram. Detta förslag avslås i motion 583 av LarsTobisson m. fl. (m) och i motion 566 (fp). föreslås i motion 566 attäven bosparandet i HSB avskaffas. Utskottet har alltjämt samma uppfattning och anser detriktigt att vill koren för sparandet i jämställs med HSB:s. Utskottet tillstyr ker därför förslaget till ändring av lagen om allemanssparandet och av styrker yrkandena 12 och 13 i här berörd del i motion 566 och yrkande Ii 12 motion 583. I en radandra motioner yrkas att även räntan på bosparande i bank skall FiU 1985/86: 34vara skattebefriad. I motion Fi724 av m. fl. (fp) anförs attbosparande i bank ofta är förmånligare än allernanssparandet. Genom det vanligabanksparandet bibehålls den normala kundrelationen. I allemanssparandet saknasdetta då bankerna inte får behålla de medel som sparas inom allemanssparandet,anför motionärerna. Samma sak påtalas i motion Fi720 (c). Vidare anförs attskattefriheten kan utformas med särskilda beloppsgränser i stället för attstoppa bosparandet vid en viss åldersgräns. I motion Fi707 av m. fl. (m) redovisas ettförslag till nytt bosparsystem som skall administreras av banker och andrakreditinstitut. Sparandet för bostad bör ske under och berättigatill en viss skattefri bonus. Om bostadsköpet dessutom behöver finansierasgenom lån skall staten ställa en borgen som garanti. I samband med att bosparande för ungdom infördesbehandlade utskottet flera motioner med liknande yrkanden. Utskottets motivering är alltjämt giltig. Allemanssparandet är en etablerad sparform som vunnit storanslutning. Reglerna är väl kända. Genom att knyta bosparande tillallemanssparandet kan man utnyttja detta i informationskampanjer för att dratill sig nya sparare. Utskottet ser del därför som en stor fördel attbosparande för ungdom ingår som en del i allemanssparandet. Det finns därför ingenanledning att ompröva detta sparande. Skulle man, som föreslås i de nämndamotionerna, dessutom göra avkastningen på ungdomens bosparande i bankernaskattefri eller utge statliga skulle det leda till en mycket kraftigsubventionering av bosparande för de ungdomar som skulle kunna utnyttja bådasystemen. Även om utskottet anser det angeläget att stimulera sparandet kanutskottet inte med hänsyn till det inkomstbortfall som därvid skulle uppkommaför staten tillstyrka motionärernas förslag. Utskottetavstyrker motionerna Fi707, Fi724 och Fi720. I motion Fi73l av m. fl. (m) anförs att föratt finansiera köp av bostadsrätter och ge rimliga villkor för de boende börfinansiering, i vart fall för ungdomar, ske med statlig eller borgen.Det finns som utskottet ser det inte skäl att utvidga antalet stödformer förbosparande ungdomar, eftersom lånemöjligheterna och villkoren för ungdomensbosparande i allemanssparandet väl tillgodoser de krav som ställs i motionen. Utskottetavstyrker därmed motion Fi73l. I propositionen föreslås också vissa förändringar inomvinstsparandet. Den del av räntan som kan ut föresläs bli höjd från 2 till högst . Skatten på vinstutbetalningar föreslås bli höjd till , vilket bättre mot svarar den normala beskattningen av kapitalinkomster. Vidare föreslås att det skall vara möjligt att, utöver sedvanliga månadsinsättningar om högst , sätta in ytterligare högst . Därmed erbjuds samma möjlighet till vinstspararna som tidigare stått öppen för allemansspararna. t2 1985/86. I motion586 av och () anförs att FiU 1985/86: 34 detsakligt sett är viktigare att avstå från vinstskattehöjningen än att vidgautlottningsmöjligheterna. Det finns annars en risk för att intresset förvinstsparandet minskar. I motion 566 (fp) anförs att den föreslagna skattehöjningenskulle motverka en i högsta grad önskvärd och nödvändig sparstimulans.Motionärerna yrkar därför avslag på förslaget om höjd vinstskatt. Utskottet anser i likhet med vad som anförs ipropositionen att vinsten inte bör beskattas väsentligt lägre än den marginalskattsom utgår på den fasta räntan i vinstsparandet. Genom att göra det möjligt atthöja den totala vinstsumman torde ändå vinstsparandet väl kunna hävda sinpopularitet hos spararna. Utskottet tillstyrker propositionens förslag ochavstyrker därmed motionerna 586 och 566 yrkande 10. Anslag till sparfrämjande åtgärder Spardelegationen föreslås i propositionen få ytterligaremedel för informationsinsatser bl. a. för att informera skattefondsparare omfördelarna med att låta sina sparmedel kvarstå i skattefonderna. I motion Fi729 av och ()begärs att medel på skattefondkontona skall behålla sina ursprungligaskatteförmåner så länge kontona förblir orörda. I motionerna 566 (fp) och 583(m.fl. m) yrkas avslag på propositionens förslag om ökade informationsinsatser.Genom att bibehålla skatteförmånerna blir incitamentet att låta medlen kvarståi skattefondsparandet tillräckligt stort varför ytterligareinformationsinsatser inte behövs, anför motionärerna. Enligt utskottets mening har skattespararna redan erhållitbetydande skattesubventioner och har alltjämt betydande fördelar enligt den nugällande skattelagstiftningen. Det innebär att om andelar avyttras med efter det de frigjorts så behöver av vinsten tas upp tillbeskattning. Utskottet avstyrker därför yrkande 1 i motion Fi729. Utskottet delar föredragandens uppfattning att det finnsskäl att informera skattefondspararna om fördelarna med att låta sparmedlenstå orörda i skattefonderna. Motionerna 583 yrkande 2 och 566 yrkandena 9 och13 i här berörd del avstyrks därför av utskottet. I motion 567 (c) anförs att samhällets starka motiv föratt stimulera sparandet ger skäl att också vara aktiv när det gällerinformationsinsatser. För sparfrämjande åtgärder bland ungdomar föreslås därföratt anslaget för sparstimulerande åtgärder utökas med 5 milj. kr. till totalt20 milj. kr. Utskottet anser i likhet med motionärerna att det ärangeläget att informera ungdomar om behovet av att spara. De i propositionenföreslagna insatserna borde ge utrymme även för sådana åtgärder. Behovet avytterligare åtgärder får prövas efter det att en utvärdering skett av detidigare insatserna. Utskottet tillstyrker propositionens förslag tillsparfrämjande åtgärder och avstyrker motion 567 yrkande 4. Privatainvesteringskonton FiU 1985/86: 34 Iflera motioner begärs förslag om inrättande av privata investeringskonton. Imotion Fi709 av och . () anförs att denpersonliga investeringsdepän skall finnas hos den lokala banken. I depån kanplaceras banksparande, obligationer och aktier samt avkastningen från dessatillgångar. Tillgångar/inkomster som tillförs depån befrias från kommunalskattoch statlig grundskatt. Statlig tilläggsskatt utgår i vanlig ordning påbruttoinkomsten. Depåägaren kan låna ur sin depå utan skattekonsekvenser till - finansiering av eget boende - insatser i eget producerandeföretag - de övriga produktivainvesteringar som angivits i särskild förteckning. Tas pengar ut från kontotför konsumtion sker en schablonbeskattning eller det lägrebelopp som blir aktuellt om uttaget läggs till årets inkomst. Genom förslagetförenklas skattesystemet väsentligt och ett första steg tas mot utgiftsskatt. Imotion Fi727 av m. fl. (c) anförs att ett genomförande avförslaget om privata investeringskonton skulle få betydande samhällsekonomiskaeffekter. Förslaget skulle leda till en kraftig ökning av sparandet. 1 motion567 (c) anförs att av statsfinansiella skäl bör i ett inledningsskede enbegränsning ske av högsta möjliga insättningsbelopp till förslagsvis 20 000 kr.Privata investeringskonton skulle vara ett viktigt instrument fördecentralisering av ekonomin och för ett ökat personligt ägande. Utskottethar vid ett flertal tillfällen behandlat förslag om inrättandeav privata investeringskonton. har på utskottets förslag avslagitdessa motionsyrkanden. Utskottet anser att förslaget är intressant i sinavvägning mellan konsumtion och sparande. Det finns emellertid vissa problemmed förslaget. Det skulle bl. a. öppna möjligheter för s. k. skattearbitrage,dvs. att låna medel med avdragsgilla räntor och placera dem på skattemässigtgynnade konton. Det är inte heller lämpligt att använda alltför mångasparstimulanser . Införandet av privata investeringskonton skulledessutom innebära betydande inkomstbortfall för staten och kommunerna. Utskottetavstyrker därför motionerna Fi709, Fi727 och 567 yrkande 3. Utskottet avstyrkerdärmed också motion Fi723 som begär ett bosparsystem som bygger på sammaprincip som de privata investeringskontona. Imotion Fi729 av och () anförs att enrealränteskatt troligen skulle få stora negativa effekter på sparviljan. Ettförslag till utformning av en realränteskatt utreds f. n. Utskottet har inteanledning att , innan förslagets slutliga utformning är känd, göra någotuttalande om dess effekter på sparviljan. Utskottet avstyrker därmed motionFi729. 1 motion600 av () anförs att regeringens förslag i komplet- FiU1985/86: 34 teringspropositionen är otillräckliga för att stimulera sparandet.Motionären förordaratt sparavdraget höjs, att progressiv utgiftsskatt införsoch att sparande i aktier stimuleras genom att införa ett system motsvarandeprivata investeringskonton. Även i motionerna Fi721 och Fi205 av samma motionär begärsen Utveckling av allemanssparandet och stimulanser av sparande i aktier somunderlättar tillförseln av riskvilligt kapital till näringslivet. Motionärenbegär också i samma motion att åtgärder vidtas för att väsentligt minskamerarbetet och kostnaderna för uppgiftslämnandet frän företagen. Vad utskottet anfört i det föregående med anledning avförslagen om höjt sparavdrag, allemanssparande och privata investeringskontoninnebär att utskottet avstyrker motionerna Fi205 yrkande 3, Fi721 yrkande I och600 yrkande 6. Frågor om företagens uppgiftslämnande behandlade utskottettidigare i vår (FiU 1985/86:15). avslog med anledning härav flerayrkanden med samma innebörd som det nu aktuella. Utskottet avstyrker med hänvisningtill den tidigare behandlingen yrkande 2 i motion Fi721. 1. beträffanderäntenivån inom allemanssparandet attriksdagen antar det i proposition 1985/86:150 bilaga 1 mom 37 i denna delframlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1983:890) om allemanssparandesåvitt avser 9 §, 2. beträffande införande av enövergångsbestämmelse i lagen (1983:890) om allemanssparande attriksdagen med avslag på motion 1985/86:566 yrkandena 11 och 13 såvitt nu ärifråga antar ikraftträdandebestämmelsen till det i proposition 1985/86:150bilaga 1 mom 37 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1983:890) omallemanssparande, 3. beträffande maximigräns för nettoinsättning,överföringsavgift och placeringsmöjligheter för altemansfond attriksdagen antar det i proposition 1985/86:150 bilaga 1 mom 37 i denna delframlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1983:890) om allemanssparandesåvitt avser 4, 7, 15 och 16 §§, 4. beträffandeersättning till bankerna att riksdageni överensstämmelse med vad som angetts i proposition 1985/86:150 bilaga 1 mom15 uppdrar åt fullmäktige i att med banker och sparkassorträffa nya avtal om ersättning för skötsel av allemanssparkonton, 5. beträffandesparavdrag vid beskattningen a) att riksdagenavslår motion 1985/86:Fi726 yrkande 1, b) att riksdagenavslår motion 1985/86:Fi725, attriksdagen antar i proposition 1985/86:150 bilaga 1 mom 38 fram- 16 lagtförslag till lag om ändring i aktiefondslagen (1974:931), 7. beträffande lagen om skattelättnader förallemanssparandet FiU 1985/86: 34 att antar i proposition 1985/86:150 bilaga 1 mom 40 fram lagt förslag till lag om ändring i lagen (1983:891) om skattelättnader 8. beträffandemålet för hushållssparandet attriksdagen avslår motion 1985/86:Fi701 yrkande 1, 9. beträffandesparstimulans och ökad aktie spridning attriksdagen avslår motionerna 1985/86:Fi701 yrkande 2, 1985/ 86:Fi730 yrkande Ioch l985/86:Fi 726 yrkande 2, 10. beträffande möjlighet för att bedrivabostadsspa rande för ungdomar inom allemanssparandets ram attriksdagen med avslag på motionerna 1985/86:566 yrkandena 12 och 13 såvitt nu ärifråga samt 1985/86:583 yrkande 1 antar det i proposition 1985/86:150 bilaga 1mom 37 i denna del framlagda förslag till lag om ändring i lagen (1983:890) omallemanssparande såvitt avser 3, 24 och 25 §§, a) att riksdagenavslår motionerna 1985/86:Fi707och 1985/86:Fi731, b) att riksdagenavslår motion 1985/86:Fi724, c) att riksdagenavslår motion 1985/86;Fi720, attriksdagen med avslag på motion 1985/86:586 såvitt nu är i fråga godkänner vadsom förordats i proposition 1985/86:150 bilaga I mom 16, 13. beträffandeskatt på lotterivinster attriksdagen med avslag på motionerna 1985/86:566 yrkande 10 och 1985/86:586såvitt nu är i fråga antar i proposition 1985/86:150 bilaga 1 mom 39 framlagtförslag fill lag om ändring i lagen (1928:376) om skatt på lotterivinster, 14. beträffandeanslag till sparfrämjande åtgärder m. m. a) att riksdagenavslår motion 1985/86:Fi729 yrkande 1, b) att riksdagenmed bifall till proposition 1985/86:150 bilaga I mom 17 samt med avslag påmotionerna 1985/86:566 yrkandena 9 och 13 såvitt nu är ifråga, 1985/86:583yrkande 2 och 1985/86:567 yrkande 4 till Sparfrämjande åtgärder för budgetåret1986/87 under sjunde huvudtiteln - utöver av tidigare anvisat anslag'- anvisar ett reservationsanslag av , 15. beträffandepnVa/a investeringskonton attriksdagen avslår mofionerna 1985/86:Fi709, 1985/86:Fi727, 1985/86:567 yrkande 3och 1985/86:Fi723, 16. beträffande realränteskattsinverkan på sparviljan att avslår motion 1985/86:Fi729 yrkande 2, 17. beträffande förslag tillstimulansåtgärder attriksdagen avslår motionerna 1985/86: Fi205 yrkande 3, 1985/86:Fi721 yrkande 1och 1985/86:600 yrkande 6, FiU 1985/86: 17, rskr. beträffande företagensuppgiftslämnande FiU 1985/86:34 att avslårmotion 1985/86:Fi721 yrkande 2, 19.beträffande/öw/age/ /(// lag om ändring i lagen (1983:890) om allemanssparandei övrigt att antar iproposition 1985/86:150 bilaga 1 mom 37 framlagt förslag till lag om ändring ilagen (1983:890) om allemanssparande i den mån det inte omfattas av vadutskottet hemställt ovan. Stockholmden På finansutskottets vägnar Närvarande:Arne Gadd (s), (), (), (),(), . Åsling (c), (), (),(), i (s), iHallstahammar (vpk), (), (), HugoHegeland (m) och (). BjörnMolin (fp), (), . Åsling (c), (), FilipFridolfsson (m), () och () anser att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "De svenska" och på s. 8 slutar med "på kredit" bortutgå. Införandet av en övergångsbestämmelse i lagen(1983:890) om allemanssparande BjörnMolin och (båda fp) anser att delsden del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med "Utskottetvill" och på s. 9 slutar med "berörd del" bort ha följandelydelse: Utskottetdelar uppfattningen som framförs i motion 566 att ett klargörande måste ske avvilka regler som gäller för de sparmedel som satts in på allemanssparkontonaföre då räntesatsen sänks. Utskottet tillstyrker därför att ensärskild övergångsbestämmelse tas in i lagen om allemanssparande med denlydelse som föreslås i motion 566. Utskottet tillstyrker således yrkandena 11och 13 såvitt nu är ifråga. delsutskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2.beträffande införande av en övergångsbestämmelse i lagen FiU 1985/86:34(1983:890) om allemanssparande att dels antarikraftträdandebestämmelsen till det i proposition 1985/86:150 bilaga I mom 37framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1983:890) om allemanssparande,dels med bifall till motion 1985/86:566 yrkandena 11 och 13 såvitt nu är ifrågaantar följande övergångsbestämmelse till lagförslaget: På medel innestående påallemanssparkonto skall utgå ränta enligt 9 § i dess lydelseföre . , och (alla m) anser att delsden del av utskottets yttrande på s. 11 som börjar med "Utskottethar" och slutar med "Fi701 yrkande 1" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning att de enskilda medborgarnas förmåga att utståpåfrestningar - liksom att begagna uppdykande tillfällen - förstärks avsevärtnär de har ett eget sparkapital. Det fungerar som ett slags privat skyddsnät,vilket ger ökad trygghet vid oförutsedda situationer. Därigenom minskar ocksåbehovet av offentliga transfereringar. Statenbör bedriva en aktiv polifik för att stimulera enskilda människors ägande. Detbör ske genom sänkta marginalskatter, åtgärder för att dämpa inflationen ochgenom skattelättnader på produktivt sparande. Utskottet delar motionärernasuppfattning att målet bör vara att hushållen skall ha ett sparkapital sommotsvarar årslönen för en industriarbetare. Detta ligger också i linje medregeringens aktuella strävanden. Med höjningen av maximigränsen för de samladenettoinsättningarna i allemanssparandet till . och med utnyttjande avsparavdraget kan två makar ha ett sparkapital som ungefär motsvarar årslönenför en industriarbetare utan att man behöver skatta för räntan. Utskottet anseratt , i enlighet med vad som anförs i motion Fi70I yrkande 1, böruttala att målet för sparpolitiken skall vara att hushållen skall ha ettsparkapital som motsvarar den genomsnittliga årslönen för en industriarbetare. dels utskottets hemställen under 8 bort ha följandelydelse: 8. beträffande målet för hushållssparandet att med bifalltill motion 1985/86:Fi701 yrkande 1 godkänner vad utskottet anfört om attmålet för sparpolitiken skall vara att hushållen skall ha ett sparkapital som motsvararden genomsnittliga årslönen för en industriarbetare, Sparstimulans och ökad aktiespridning BjörnMolin (fp), (), (), () ochHugo Hegeland (m) anser att delsden del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med "Utskottet delar" och pä s. 12slutar med "och Fi730" bort ha följande lydelse: 19 Staten bör bedriva en akfiv politik för att stimuleramänniskors sparan- FiU 1985/86: 34 de. Den viktigaste förutsättningen för attsparandet skall växa är en ekonomisk politik som ökar hushållens disponiblainkomster och höjer realav-kastningen efter skatt på sparande. En kraftigminskning av inflationen kombinerad med sänkta marginalskatter är de viktigasteinslagen i en sådan politik. Det är enligt utskottets mening särskilt viktigt attsprida ägandet av bostäder och aktier. Utskottet delar motionärernasuppfattning att ett breddat bostadsägande är det bästa sättet att åstadkomma enjämnare fördelning av förmögenhetstillgångarna i samhället. I enmarknadsekonomi är det angelägel att aktiesparandet är väl spritt bland deenskilda medborgarna. Det enskilda aktiesparandet har straffbeskattats underlång tid, vilket har gjort att privatpersonernas andel av aktieinnehavet harminskat. Institutionernas aktieinnehav har ökat i motsvarande utsträckning.Denna koncentration av ägandet försvagar marknadsekonomin. Sparandets effektivaanvändning på investeringssidan är beroende av riskkapitalets ursprung. Junärmare individen befinner sig de investeringsbeslut i företag där han/hon harsitt kapital placerat, desto noggrannare fattas besluten. De stimulanser av sparandet som f. n. erbjuds är i alltförhög grad inriktade pä att tillgodose statens behov av lånemedel. För attstimulera aktiesparandet och bredda aktieägandet bör följande åtgärder vidtas. Löntagarfonderna bör avskaffas och tillgångarna användassom stimulans till deltagande i allemansfondsparandet. Dubbelbeskattningen avaktier bör avskaffas, förmögenhetsbeskattningen på arbetande kapital i familjeföretagbör slopas. Taxeringsvärdet på börsaktier måste sänkas. Förändringar inomaktieportfölj - enskilds eller aktiefonds - bör inte realisationsvinstbeskattas. Vad utskottet anfört med anledning av vad som anförs imotionerna Fi701, Fi730 och Fi726 yrkande 2 om åtgärder för att stimulerahushållssparandet och en ökad aktiespridning bör ges regeringen till känna. dels utskottets hemställan under 9 bort ha följandelydelse: 9. beträffande sparstimulans och ökad aktiespridning attriksdagen med anledning av motionerna 1985/86:Fi701 yrkande 2, 1985/86:Fi730yrkande 1 och 1985/86:Fi726 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. Sparstimulans och ökad aktiespridning . Åsling och (båda c) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med"Utskottet delar" och på s. 12 slutar med "och Fi730" bortha följande lydelse: Det är nödvändigt att den ekonomiska politiken inriktas säatt det enskilda sparandet främjas. Inflationsbekämpningen måste föras vidare och marginaleffekterna i skattesystemet måste minskas. Sparandet måste återfå sin centrala roll i stabiliseringspolitiken. Detta är angeläget bådefrån samhällsekonomiska utgångspunkter och utifrån individernas. Det är vik tigt att skapa reella möjligheter för människor att genom eget sparkapital " lägga grunden för ett eget företagande eller för ett eget boende. Förnärvarande stimuleras sparandet genom en rad olika åtgärder som FiU 1985/86:34kan vara svåra att överblicka för den enskilde. Utskottet anser att ettinförande av privata investeringskonton kan göra det möjligt att successivtkanalisera sparandet i en sparform som passar alla. Det skulle ge individernamöjlighet till ett sparande med uppskjuten beskattning och skulle långsiktigtfrämja en decentralistisk utveckling av ägandet i landet. Detär enligt utskottet den vägen som bör väljas för att stimulera sparandet iSverige och sprida ägandet. Det finns i motionerna Fi70l, Fi726 och Fi730 fleraförslag som är väl värda att genomföra som ett led i en sparstimulerandepolitik. Det gäller t. ex. förslagen att slopa löntagarfonderna och användamedlen för enskilt aktieägande, avskaffa dubbelbeskattningen avaktieutdelningar, slopa förmögenhetsskatten på arbetande kapital ifamiljeföretag och mildra arvs- och förmögenhetsskatten.