bet · G901KU30 · 1985-12-31 00:00:00 — (vpk) hemställs attriksdagen som sin mening skall ge regeringen till känna att beredningen avfrågan om partiernas utskottsrepresentation bör ha som utgångspunkt att varjeparti som vid val till erhållit av rösterna i rikettillförsäfcras representation i utskott motsvarandestyrkeförhållandena i . behandling och pågående utredning Frågan om sammansättningen av utskottbehandlades av med anledning av attutskottets arbetsgrupp för arbetsförhällande i redovisat resultatetav sina överväganden rörande principerna för utskottens sammansättning.Arbetsgruppens behandling av frågan hade som utgångspunkt de mindreriksdagspartiernas utskottsrepresentation. behandlade utskottet tvåmotioner (vpk) i vilka väckts liknande yttranden som i motion K304. Enligt utskottet borde frågan prövas i ett vidaresammanhang. Eftersom folkstyrelsekommittén behandlade frågor rörande riksdagenoch dess arbetsformer ansåg utskottet det vara naturligt att kommitténsuppdrag skulle få omfatta även principerna för utskottens sammansättning.Utskottet förordade att skulle göra ett tillkännagivande tillregeringen med denna innebörd. I en reservation (vpk) förordades att frågan skulle lösasgenom en ändring i riksdagsordningen i syfte att garantera mindreriksdagspartier en rätt till utskottsplatser i förhållande till partiernasstyrka i . Förnärmare information om gällande ordning och frågornas tidigare behandlinghänvisas till betänkandet KU 1984/85:36. KU 1985/86:30 Regeringen har med överiämnande avutskottsbetänkandet uppdragit åt folkstyrelsekommittén att behandla frågorna. Utskottet behandlar i detta betänkande det pågåendeförsöket med vissa nya inslag i arbetsformer och ett antal underallmän motionstid väckta motioner rörande . I sammanhanget tarutskottet också upp några motioner som gäller det inom folkstyrelsekommitténpågående utredningsarbetet med vissa författningspolitiska frågor. Det försök med nya arbetsformer som tidigarefattat beslut om (prop. 1984/85:190, KU 1984/85:36) har pågått sedan detinnevarande början. Försöksperioden är begränsad till dettariksmöte. I samband med det tidigare beslutet framhöll utskottet attförsöksverksamheten måste bli föremål för en förutsättningslös utvärdering ochatt ett slutligt ställningstagande kunde göras först efter noggranna överväganden. arbetsgrupp förarbetsförhållandena i har följt utvecklingen av försöket. Utskottethar på grundval av vad som framkommit under arbetsgruppens uppföljning i detföregående lämnat en redovisning av några av de viktigaste inslagen iförsöksverksamheten och av hur dessa utfallit. En grundläggande utgångspunkt för flera av de på försökvidtagna förändringarna var att skapa möjligheter att i kunnadebattera aktuella politiska frågor med kort varsel. Initiativtagaren tillförsöket, folkstyrelsekommittén, hade konstaterat att aktuella frågor oftavarit mer eller mindre överspelade när de väl kommit . Kommittén betonade vikten av att de valda representanternas åsikterkunde komma fram på ett tidigt stadium i debatten. Det ansågs mot denna bakgrund värdefullt att få prövavissa nya debattformer. Den största förändringen gjordes beträffandefrågeinstitutet. Karaktären av en tidsbegränsad försöksverksamhet gjorde detmöjligt att pröva ett helt nytt frågeinstitut. Under den uppföljning som arbetsgruppen gjort och vidutskottets fortsatta beredning har framkommit kritik som rör flera av inslageni försöksverksamheten. Starkast är kritiken når det gäller det nya frågeinstitutet. Som framgått ovan av arbetsgruppens statistik rörandefrågestunderna, uppkom det en stor anhopning av frågor vid flera av frågestunderna . Detta medförde svårigheter för massmedierna att hinna få fram referat av alla behandlade frågor och att få ut dessa i rätt tid.Arbetsgruppens statistik visar att frågestunderna under våren tidsmässigt fått en rimligare avgränsning än . Vid den första frågestunden efter påskuppehället uppkom emellertid åter en stor anhopning frågor. Den längsta frågestunden hölls . Denna frågestund pågick-med ett middagsuppehåll om ca 1 1/inräknat-från kl. 15.00 till . Före frågestunden hade varit helgdagar och sammanträdesfria. Som en konsekvens härav kom det att 31 mellan den sista frågestunden och den första KU1985/86:30 frågestunden . Problemet med en stor anhopning av frågor pä torsdagarnauppmärksammas i den under allmänna motionstiden väckta motionen 1985/86:K315av (). Även tidpunkten för frågestunden är enligtmotionären olycklig av flera skäl. framhåller särskilt desvårigheter som kan uppkomma för ledamöter att kunna förena ett deltagande ifrågestunden med andra aktiviteter under samma vecka. Hon framhåller också attmassmediernas möjligheter till bevakning av frågestunderna minskar ju senare pådagen de kommer. Enligt motionen saknas det anledning att fortsätta försöket,vilket dock enligt motionen inte hindrar att utskottet ellerfolkstyrelsekommittén återkommer med andra förslag i syfte att vitaliserafrågestunderna. Vad gäller tidpunkten för frågestunden har ävenframkommit kritik rörande förhållandet att en pågående debatt i annat ärendefår avbrytas när frågestunden måste ta sin början. Att den nedkortadedebattiden inte ger tillräckligt utrymme för att utveckla en ordentligargumentation är ett annat förhållande som kritiserats. Vidare är det vanligtatt svarande statsråd använder sig av endast ett anförande för att läsa uppsvaret på den väckta frågan och därefter inte går in i replikskifte medfrågeställaren. För regeringens och vidkommande har denkorta svarstiden till torsdag inneburit en ökad tidspress ochpåfrestningar i beredningsarbetet. Till stor del väcks frågorna . Någon helt rättvisande utvärdering av det nyafrågeinstitutet är enligt utskottet inte möjlig efter en så kort försöksperiodsom ett . De svårigheter som uppkomniit med det nya frågeinstitutetmedför emellertid enligt utskottets mening att försöket inte bör fortsättasnågon i dess nuvarande form. En återgång helt och hållet till detgamla systemet anser utskottet inte vara önskvärd utan att det först fåttprövas andra lösningar. Utskottet vill härvid framhålla att också det tidigarefrägeinstitutet hade brister, vilka utgjort starka motiv för att pröva en annanordning. Det är enligt utskottets mening lämpligt att utskottetsarbetsgrupp får bereda frågan med sikte pä att tidigt under kommande höst läggafram förslag till utskottet. Arbetsgruppen bör få ta sig an frågan om möjligaförändringar helt förutsättningslöst. Det är enligt utskottet emellertidnaturligt att arbetsgruppen undersöker vilka förbättringar som kan uppnäs genomen tidigareiäggning pä dagen av frågestunden och om det kan öppnas en möjlighetatt kunna hålla frågedebatter också än . Arbetsgruppenbör vidare se över debattreglerna och överväga vad som kan göras för att skapaförutsättningar för att talarna skall kunna föra en meningsfull debatt. I detsammanhanget bör arbetsgruppen även uppmärksamma reglerna förinterpellationsdebatterna och pröva om det går att åstadkomma en lösning somger en möjlighet till samordning av fråge- och interpellationsdebatterna. Utskottets ställningstagande förutsätter atttilläggsbestämmelserna 6.1.3 och 6.2.3 riksdagsordningen, som innehåller de regler för fråge- och interpellationsdebatterna som gäller under det innevarande , 32 förlängs också in pä nästariksmöte. Enligt utskottets mening bör emellertid KU 1985/86"30bestämmelserna endast få gälla . Skulle någongodtagbar lösning inte ha åstadkommits före den tidpunkten förfaller alltsåförsöksverksamheten automatiskt. bör den motion som väckt i ärendet anses vara besvaradmed vad utskottet anfört rörande förändringar i frågeinstitutet. Medanledning av viss kritik inom statsrådskretsen angående den s. k.fyraveckorsregeln i 6 kap. 1 § riksdagsordningen har arbetsgruppen förordat enviss förändring som redovisats i det föregående. Enligt utskottet bör denna frägabehandlas i samband med frågor om olika förändringar i försöksverksamheten. Vadgäller informationsstunden har möjligheten för regeringen attlämna information i denna form utnyttjats i mycket begränsad omfattning. Redanerfarenheterna av de informationsstunder som hållits motiverar emellertidenligt arbetsgruppen att det prövas olika åtgärder för att väcka ett störreintresse för dessa. Ett sätt att uppnå detta skulle vara att kort föreinformationsstundens början ge partikanslierna en förhandsdelning eller påannat sätt lämna uppgifter om vad informationen kommer att handla om. Härigenomskulle partierna bättre kunna bevaka informationsstunderna. Vidare börundersökas om inte fler ämnesområden än vad som gäller kan bliföremål för information i kammaren. En tidigareiäggning avinformationsstunden, så att denna förläggs i närmare anslutning tillregeringssammanträdet, skulle enligt arbetsgruppen också vara fördelaktigt.Denna fråga har också ett samband med en tidigareiäggning av frågestunden påtorsdagar. Utskottetinstämmer i vad arbetsgruppen anfört rörande informationsstunderna. Ävenförändringar i försöksverksamheten i detta hänseende måste övervägasytterligare i arbetsgruppen. Försöksverksamheteni övrigt enligt tidigare beslut gäller bl. a. debatter i aktuella frågor och debattider samt förenklingar i utskottsarbetet och längre uppehåll mellan voteringar. Utskottet anser att det är värdefullt att försöket får fortsätta - utom i ett hänseende som utskottet strax , återkommer till - i enlighet med de uttalanden utskottet gjorde i betänkandet KU 1984/85:36 och som ställt sig bakom. Den ändring som bör göras gäller folkstyrelsekommitténs förslag om att anordna en gemensam sammanträdesdag för utskottens sammanträden . Arbetsgruppen har konstaterat att det inte finns förutsättningar att anordna en sådan gemensam sammanträdesdag . Det uppdrag att rekommendera en lämplig sammanträdesdag som lämnat talmanskonferensen bör därför enligt arbetsgruppen inte vidhållas. Utskot tet delar arbetsgruppens bedömning, men vill betona att det är angelägen att så många utskott som möjligt kan hålla sammanträden även om någon gemensam dag för detta inte kan fastställas. har också uttalat - med hänsyn till att 1986/börjar ovanligt sent - att det är angeläget att utskotten får fram debattärenden redan till det nya början. Utskottet vill också erinra om vad utskottet (KU 1984/85:36) tidigare uttalat om att 33 utskottenmåste väga in kammarens behov av en jämnare arbetsfördelning KU 1985/86:30när de överväger behovet av sommarsammanträden. Utskottets ställningstagande i fråga om sommarsammanträdeninnebär att utskottet inte lägger fram något förslag rörande förkortadmotionstid för propositioner som väcks under sommaruppehället. Utskottet övergår härefter till att behandla ett antalmotioner som väckts under den allmänna motionstiden och som rör . I några motioner tas upp olika frågor rörande riksdagensarbetsschema, m. m. Motion 1985/86:K307 av Margö m.fl. (vpk, s, m,c, fp) behandlar kammarens veckoschema. Motionärerna framhåller att det måstevara en målsättning att i möjligaste mån förlägga riksdagsarbetet till . Enligt motion 1985/86:K317 av och (båda fp) bör förvaltningsstyrelsen fä i uppdrag att utarbeta en planför utvidgad sekreterarservice ät ledamöterna. Vidare yrkar motionärerna attriksdagen på prov t. o. m. utgången av 19:B6/skall företavoteringar endast under dagplena. Enligt motion 1985/86:K313 av () bör varfjärde vecka vara fri från sammanträden i plenum ochutskott. Förslaget syftar till att ge ledamöterna ökade möjligheter att arbetapolitiskt också i den egna valkretsen. En fråga rörande riksdagsarbetet tas upp i motion 1985/86:K305 av m. fl. (vpk).Enligt motionen bör uttala att sammanträden i utskott och kammareendast i undantagsfall bör genomföras under den allmänna motionstiden. Frågor som gäller riksdagsledamöternas arbetsvillkor såväli som utanför intar en central plats i det pågående arbetet ifolkstyrelsekommittén. Enligt direktiven skall kommittén överväga åtgärder isyfte att effektivisera riksdagsarbetet. Som ett viktigt skäl härtill haranförts ledamöternas möjligheter att kunna hålla kontakten med sina väljare.Vissa ändringar i arbetsrytm och ett annat system för voteringarnämns i direktiven som exempel pä tänkbara åtgärder. Ledamöternas arbetsvillkorkan enligt direktiven förbättras också på andra sätt, t. ex. genom ökadsekreterarhjälp. I samband med att kommittén genomfört undersökningarrörande ledamöternas arbetsvillkor har framkommit flera olika förslag tillförbättringar. Många av förslagen ligger i linje med de förslag som väckts i demotioner som utskottet nu behandlar. Beträffande ordningen med voteringar ikammaren har, som nämnts tidigare, kommittén lagt fram vissa förslag inomförsöksverksamhetens ram. Kommittén torde ha anledning att återkomma tillfrågor rörande voteringarna i kammaren i sin behandling av frågor röranderiksdagens veckoschema och arbetsrytm. Det är enligt utskottets mening angeläget att vidtaåtgärder av olika slag för att förbättra ledamöternas arbetsvillkor. Detta gäller såväl sådana övergri pande frågor som planeringen av och rytmen i riksdagsarbetet som frågor av mera servicebetonad karaktär, t. ex. sekreterarservice. Eftersom folkstyrel sekommitténs arbete nu är inne i ett slutskede finns det förutsättningar föratt inom en relativt kort tidrymd kunna ta ställning till vilka åtgärder som bör vidtas för att förbättra arbetsvillkoren för riksdagsarbetet. börriksdagen därför inte nu föregripa det pågående utredningsarbetet KU1985/86"30 genom att ta ställning i vissa frågor. Motionerna bör ansesbesvarade med hänvisning till det pågående utredningsarbetet. När det gäller sådana frågor av servicekaraktär somutskottet nämnde, har dessa uppmärksammats i olikasammanhang. Det pågår också viss verksamhet i syfte att åstadkommaförbättringar. a. har det inletts en utbyggnad av ADB-stödet tillledamöterna. Det finns emellertid ett behov av att ytterligare se över olikafrågor rörande ledamöternas service. Utskottets arbetsgrupp har tidigare lagtfram olika förslag. Enligt utskottet bör arbetsgruppen på nytt ta upp frågor avdetta slag. I samband med den fortsatta uppföljningen av det försök med nyaarbetsformer som utskottet behandlat ovan bör arbetsgruppen även göra en meringående prövning rörande voteringarna i kammaren. I tremotioner har tagits upp vissa frågor som rör utskottsorganisationen. En ändrad benämning pä trafikutskottet tillkommunikationsutskottet föresläs i motion 1985/86:K303 av (). Detta förslag har tidigare behandlats av och hardå avslagits. Utskottet avstyrker motionen. Enligt motion 1985/86:K310 av och (båda fp) bör samtliga alkoholpolitiska frågor hänskjutas tillsocialutskottet. har sedan 1983 års utskottsreformträdde i kraft behandlat skilda frågor rörandeförändringar i utskottsorganisationen (KU 1984/85:11 och KU 1984/85:36). Fleraav de förslag till förändringar som därvid förts fram motionsvägen harutskottet i och för sig ansett beaktansvärda. Utskottet har emellertid ansettatt något initiativ till större förändringar inte bör tas innan ytterligareerfarenheter vunnits av den nya ordningen. Frågan om beredningen av de alkoholpolitiska frågorna övervägdesi samband med utskottsreform. Denna fråga bör enligt utskottets meningliksom även vissa andra motionsvägen väckta frågor rörandeutskottsorganisationen tas upp till förnyade överväganden motbakgrund av erfarenheterna av reform. Utskottet anser emellertid attdet ännu är för tidigt att ta ett initiativ i frågan och avstyrker därförmotionen. De problem som kan uppkomma genom att de alkoholpolitiska frågornabereds i två olika utskott bör enligt mening tillsvidare kunna lösas genom yttranden utskotten emellan. I motion 1985/86:K320 av m.fl. (c)hemställs att skall inrätta ett särskilt utskott för frågor somgäller sjukdomen aids. Utskottet vill erinra om att socialutskottet under vårenbehandlat åtskilliga frågor som gäller förebyggande insatser mot aids och vårdav aids-sjuka. finner det vara naturligt attsocialutskottet, som besitter den sakliga kompetensen i hälso- ochsjukvårdsfrågor, också bereder frågor som gäller sjukdomen aids. I motion 1985/86:801 av (vpk) tas upp frågan ombudgetpropositionens tillgänglighet för riksdagsledamöterna. Enligt motionenbör göra ett tillkännagivande till regeringen av innebörd attriksdagens ledamöter skall få del av budgetpropositionen sommassmedierna. Utskottethar i årets granskning (KU 1985/86:25) uppmärksammat viss 35 fråga rörandebudgetpropositionens offentliggörande. Därvid har utskottet KU 1985/86:30framhållit bl. a. att företrädesrätt till de ärenden som regeringenförelägger är en grundläggande princip. Utskottet har samtidigtuttalat förståelse för att det genom avtalet med pressens samarbetsnämndskapats förutsättningar för centrala massmedier att förbereda informationrörande budgetpropositionen till allmänheten, men framhållit att utvecklingenmot en starkt växande krets av förhandsinformerade är betänklig. En översyn ärdärför enligt utskottet väl motiverad. Utskottet vill hänvisa till vad utskottet uttalat igranskningsbetänkandet. Där framgår att frågan behandlas inom regeringskanslietav en särskild arbetsgrupp. Utskottet anser att motionen kan anses tillgodoseddmed hänsyn till den utredning som pågår. och (båda c) hemställer isin motion 1985/86: K311 av talmanskonferensen skall fä i uppdrag att tillsättaen arbetsgrupp med uppgift att lägga fram förslag om en tidning ienlighet med vad som anges i motionen. Enligt motionärerna ger tidningen inte någon tillfredsställande spegling av vad somhänder i . bör därför enligt motionärerna på nytt ta upp tidningsfräganmed syfte att ge en tidning som bättre och mera utförligt redovisarriksdagens arbete. Utskottet anser i likhet med vad förvaltningsstyrelsenyttrat med anledning av motionen att bör behålla den nuvarandetidningen. Vissa förändringar i de riktlinjer för tidningen som riksdagenbeslutat bör enligt utskottets mening kunna övervägas. Detta bör i första handske i referensgruppen för informationsfrågor i nära samråd med tidningensredaktion. Skulle referensgruppens diskussioner leda till önskemål omförändrade riktlinjer vill utskottet erinra om att sådana ändringar i avriksdagen beslutade riktlinjer först skall beredas av . Utskottet vill således inte tillstyrka motionsyrkandet omatt talmanskonferensen skall få i uppdrag att tillsätta en särskildarbetsgrupp i frågan. I motion 1985/86:K309 av () och i motion1985/86:K319 av () föreslås åtgärder för att möjliggöramottagning av satellii-TV i . Förvaltningsstyrelsen har i ettyttrande med anledning av motionerna lämnat en redovisning av en pågåendeförsöksverksamhet med mottagning av satellit-TV. Utskottet anser att det är tillfredsställande att åtgärderredan vidtagits i syfte att pröva möjligheten för att tillgodogörasig den nyhetsrapportering som förmedlas via satellit och förutsätter attförsöksverksamheten fortsätter till dess att ett slutgiltigt ställningstagandehar skett. Ett sådant bör enligt utskottets mening anstå till dess att detekniska och ekonomiska aspekterna utretts närmare inom förvaltningskontoret.Utskottet anser med hänsyn till den pågående försöksverksamheten att det inteär nödvändigt att förvaltningskontoret får ett särskilt uppdrag i frågan.Utskottet anser att motionerna K309 och K319 redan är tillgodosedda medhänvisning till det pågående försöket. Enligt motion 1985/86:K316 av () börriksdagen på nytt ta upp frågan om att anordna någon form av flexibel barntillsyn i , framför allt dä det är arbetsplenum. Denna fråga har tagits upp 36 också i en skrivelse somden socialdemokratiska riksdagsgrupperis styrelse jjj 19g5/86"30överlämnat till utskottets arbetsgrupp. tidigare i detta betänkande delvis behandlade motionen 1985/ 86:K307 avMargö m. fl. (vpk, s, m, c, fp) aktualiseras även en fråga om attiordningställa särskilda lokaler som ledamöterna skall kunna använda vidtillfälliga besök av familjen. mening bör förvaltningsstyrelsen med anledning av vad som anförts imotion K316 få i uppdrag att pä nytt undersöka vilket behov av tillfälligbarntillsyn som finns bland ledamöter. Förvaltningskontoret börsenare i lämpligt sammanhang redovisa resultatet av undersökningen förriksdagen. Detframgår av förvaltningsstyrelsens yttrande till utskottet i detta ärende attdet redan finns möjligheter att använda vissa lokaler för sådana ändamål somavses i motion K307. Ett sådant utnyttjande måste emellertid anpassas till attlokalerna behövs också för andra ändamål. Utskottet anser att motion K307 i nuaktuell del får anses tillgodosedd med vad utskottet nu anfört. Slutligentar utskottet i detta sammanhang upp några motioner som gäller vissa frågor sombehandlas av folkstyrelsekommittén. av dessa motioner,' 1985/86:K207, yrkande 14, av m. fl. (m),tas upp olika frågor som rör minoritetsskyddet i regeringsformen och iriksdagsordningen, bl. a. vad gäller bestämmelserna om utskottsminoritets rättatt få till stånd lagrådsremiss. Utskottsminoritets rätt att begära inupplysningar och yttranden behandlas också i motion 1985/86:K214, yrkande 2, avKarin Söder m. fl. (c). nämnda motionen K207, yrkande 13, och i motion 1985/ 86:K218, yrkande1, av () samt i motion 1985/86:K610 av m. (fp) förordas en ordning med fyraåriga mandatperioder och skilda valdagar förriksdags- och kommunalvalen. I motion 1985/86:K713 av och (båda s) förordas att kyrkofullmäktigeval skall företas vid sammatidpunkt som övriga val. Enligt motionärerna skulle detta skapa förutsättningarför ett ökat valdeltagande i de kyrkliga valen. Ettavskaffande av resp. förändringar i ordningen med en 4-procentsspärr vidriksdagsvalet yrkas i motion 1985/86: K213 av (vpk) och i motion1985/86:K218, yrkande 2, av (). Principerna för representationeni utskott behandlas i motion 1985/86:304 av m.fl. (vpk). Defrågor som har tagits upp i de nu nämnda motionerna behandlas i folkstyrelsekommittén. Kommitténs arbete är, som utskottet tidigare nämnt, inne i ett slutskede. Resultatet av utredningsarbetet bör föreligga innan riksdagentar ställning till de väckta frågorna. Enligt utskottets mening bör motionernaanses vara besvarade med hänvisning till det pågående utredningsarbetet. Utskottetshemställan KU 1985/86:30 1. beträffandeförsök med nya arbetsfonner a) att riksdagenantar det i bilaga intagna förslaget till lag om ändring i riksdagsordningenoch förklarar motion 1985/86:K315 besvarad med vad utskottet anfört, b) att riksdagengodkänner vad utskottet föreslagit rörande försöksverksamheten i övrigt, 2. beträffandefrågor rörande arbetsschema, m. m. attriksdagen förklarar motionerna 1985/86:K305, 1985/86:K307 i denna del,1985/86:K313 och 1985/86:K317 besvarade med vad utskottet anfört, attriksdagen avslår motionerna 1985/86:K303, 1985/86:K310 och 1985/86:K320, 4. beträffande budgetpropositionenstillgänglighet för riksdagsleda möterna, attriksdagen förklarar motion 1985/86:K801 besvarad med vad utskottet anfört, 5. beträffanderiksdagens tidning attriksdagen avslår motion 1985/86:K311, 6. beträffandemottagning av satellit-TV i attriksdagen förklarar motionerna 1985/86:K309 och 1985/86:K319 besvarade med vadutskottet anfört, 7. beträffandebarntillsyn i , m. m. attriksdagen med anledning av motion 1985/86:K316 uppdrar ät förvaltningskontoretatt utreda riksdagsledamöternas behov av tillfällig barntillsyn samt förklararmotion /86:K307 i denna del besvarad med vad utskottet anfört, 8. beträffande vissa frågor som behandlas avfolkstyrelsekommittén att förklarar motionerna 1985/86:K207, yrkandena 13 och 14,1985/86:K213,1985/86:K214, yrkande 2,1985/86:K218 yrkandena 1 och 2, 1985/86:K304, 1985/86:K610, yrkandena 3 och 4, och 1985/86:K713 besvarade med vad utskottet anfört. Närvarande: (), (),(), (), (), StureThun (s), (), (), i (m),(), (), (vpk), (), (m) och (). Reservationer KU 1985/86:30 (mom. 5) BengtKindbom och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 36 som börjar med "Utskottetanser i likhet med" och slutar med "i frågan" bort ha följandelydelse: mening har de riktlinjer som gäller för riksdagenstidning visat sig vara alltför strikta.