bet · G901BoU6 · 1985-12-31 00:00:00 — om fukt- och mögelskador i småhus (prop. 1985/ 86:48) Ipropositionen föreslås riktlinjer för stöd till ägare av småhus som drabbats avfukt- eller mögelskador. Efter överläggningar med vissa byggproducenterföreslås att staten gemensamt med dessa ställer medel till förfogande föråtgärder som skall få skadade hus att fungera tillfredsställande som bostad.Stöd från det gemensamma systemet skall kunna utgå efter beslut av enskadenämnd, bestående av företrädare för staten och byggproducenterna. Ensärskild lag föreslås ge stöd för att skadenämnden skall kunna utöva vissamyndighetsfunktioner. Utöver de skadefall som omfattas av det gemensammasystemet skall staten ensam kunna ge stöd i vissa situationer, bl. a. somersättning för den nuvarande möjligheten att få statliga tilläggslån, vilkensamtidigt föreslås avskaffad för småhusägarna. Medelsbehovet för den fond somskall svara för statens åtagande beräknas för en fyraårsperiod bli 250 milj.kr., varav för /86 föreslås ett reservationsanslag av 20 milj.kr. Utskottet tillstyrker förslagen i propositionen. motion (s) föreslås att motsvarande stödformer borde utformas även förhyres- och bostadsrättshusen. Motionen avstyrks med hänvisning bl. a. tillbefintliga stödmöjligheter och pågående överläggningar. Detgemensamma stödet föreslås utgå för hus byggda . En motion (fp) medförslag om att hus byggda skall omfattas avstyrks, bl. a. därför attdessa hus kan få stöd i annan form. motion (c, m, fp, vpk) aktualiseras frågor om rätt att överklagaskadenämndens bedömning och om offentlighet för handlingar m: m. hos nämnden.Utskottet föreslår i dessa delar ett tillkännagivande tillregeringen. Detsamma gäller en i samma motion aktualiserad fråga om inflytandeför småhusägargruppen på skadenämndens verksamhet. Däremot avstyrks yrkande ien motion (fp) om närvarorätt i nämnden m.m. för småhusägarna. Vissaandra motionsförslag avstyrks såsom redan i huvudsak tillgodosedda ipropositionen. Ettmotionsyrkande (s) om större forskningsresurser avstyrks med hänvisning tilltidigare ställningstaganden. Särskilt yttrande haravgetts av fp-ledamöterna. Propositionen BoU 1985/86:6 Regeringenhar i proposition 1985/86:48 () föreslagit 1. antaett inom upprättat förslag till lag om rätt för en skadenämnd att besluta i vissa frågor om avhjälpande av fukt- och mögelskador. 2. bemyndiga regeringen att vidtade åtgärder som behövs för att i enlighet med i propositionen angivnariktlinjer bilda en statlig fond med de uppgifter som där angetts, 3. godkänna vad iregeringsprotokollet förordats i fråga om tilläggslån till ombyggnad avbostadshus m. m., 4. till Bidrag till fond för fukt-och mögelskador på tilläggsbudget till statsbudgeten för /86anvisa ett reservationsanslag av . Den föreslagna lagen harsom bilaga fogats till detta betänkande. Motionerna m. m. Medanledning av propositionen har väckts motionerna 1985/86: 132 av . (c, m, fp, vpk) vari hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om redovisning av skadenämndens verksamhet och om konsumentinflytandeoch offentlig insyn, 133 av m. fl. (s) vari hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom åtgärder mot fukt- och mögelskador i hyres- och bostadsrättshus, 134 av m. fl. (fp) vari hemställs 1. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ersättning till ägareav egnahem som byggts 31 augusti 1975, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs om rätt för företrädare föregnahemsägarna att delta i skadenämndens arbete, 3. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs om stöd för villaägare sombyggt om sina hus. Till bostadsutskottet har för kännedom överlämnatsen skrivelse från Allmännyttiga Bostadsföi-etag vilken ställts tillbostadsdepartementet. Utskottet BoU 1985/86:6 I propositionen redovisas hur konsumentskyddet påsmåhusmarknaden nu gestaltar sig. delar uppfattningen ipropositionen att det nuvarande konsumentskyddet på fastighetsmarknaden oftainte är verksamt när fukt- och mögelskador inträffar. De dominerandestandardtyperna av entreprenadavtal begränsar entreprenörens ansvar eftergarantitidens utgång - normalt - till att gälla skador som berorpå grov vårdslöshet. Som anförs i propositionen visar sig fukt- och mögelskadorofta inte förrän garantitiden har gått ut. Det kan vara en svår uppgift för småhusägarenatt i förekommande fall bevisa att entreprenören verkligen varit grovtvårdslös. Även om detta skulle lyckas, kan det hända att entreprenören t. ex.på grund av konkurs kan fullgöra sina skyldigheter. Ansvarsregleringen mellan en entreprenör och hansbeställare kompletteras för gruppbyggda småhus med stathga lån med enproduktionsgaranti och en ansvarsutfästelse avseende väsentliga fel och bristerefter garantitiden men från slutbesiktning. Systemet administrerasav AB Bostadsgaranti och avser hus för vilka låneansökningar inkommit tillförmedlingsorganet efter 1983. En köpare av ett småhus som inte omfattas av de nämndagarantierna kan i vissa fall föra talan mot säljaren av huset enligt jordabalkensregler om ansvar för att försåld fast egendom har en viss beskaffenhet.Erfarenheterna talar dock för att domstolsprocesser mot entreprenörer ellersäljare tar och att åtgärder mot skadorna måste sättas in långt innanen process slutförts. delar mot denna bakgrund bedömningen ipropositionen att det är ett stort samhälleligt intresse att de drabbadefastighetsägarna får ekonomisk hjälp med att genomföra nödvändiga åtgärder föratt befria husen från fukt och mögel. Det system för finansiering av åtgärder och reglering avansvar mellan de olika intressegrupperna som presenteras i propositionen harföregåtts av överläggningar med vissa byggproducenter. Det föreslagna systemet innebär att staten gemensamt meddessa byggproducenter ställer medel till förfogande för åtgärder som skall fåhuset att fungera tillfredsställande som bostad. Det gemensamma systemetkompletteras med en ordning där staten ensam ställer medel till dispositionför samma ändamål. Det gemensamma systemet avses få följande uppbyggnad. Densom har byggt eller sålt ett småhus direkt till en konsument tar på sig ettansvar för skador som har vållats av byggaren eller säljaren med s. k. enkelvårdslöshet. Byggproducenten tar därmed på sig ett vidare ansvar än som följerav de gängse standardavtalen, vilka i regel efter garantitidens utgångföreskriver ansvar endast för grov vårdslöshet. För att garantera dettaavsätter byggproducenterna - som ett första steg - inom () och område medel till enfond med SBEF. och som huvudmän. Det aviseras i propositionen attandra lösningar kan komma att nås för andra byggproducenter. För defall där det inte är möjligt att fastställa vem som vållat skadan avses 1* 1985/86.19 saml. inom ramenför det gemensamma systemet en fond med staten som BoU 1985/86:6 huvudmanträda in och betala skadorna. Denna fond skall även kunna träda in om denbyggare eller säljare som kan anses ha vållat skadan har försvunnit frånmarknaden, t. ex. genom konkurs. Det nu sammanfattningsvis presenterade gemensamma systemetavser småhus som ägs av fysiska personer eller dödsbon. 1 motion 133 (s) riktaskritik mot att flerbostadsbeståndet och småhus upplåtna med hyres- ochbostadsrätt inte omfattas. Motionärerna framhåller att fukt- och mögelskadorförekommer även i dessa hus. Ett motsvarande system borde därför enligtmotionärerna utformas för stöd åt hyres- och bostadsrättshusen, vilketriksdagen borde ge regeringen till känna. Utskottet anser självfallet att det är lika angeläget attfukt- och mögelskador avhjälps i hyres- och bostadsrättshusen som i småhusen.Den ekonomiska situationen och därmed resurserna att avhjälpa skador äremellertid ofta inte desamma för ägarna av hyres- och bostadsrättsfastighetersom för småhusägarna. Som framhållits i många sammanhang, bl. a. i betänkandetBoU 1984/85:19, kan verkningarna av omfattande fukt- och mögelskador försmåhusägarna vara katastrofala, både ekonomiskt och på det mer sociala ellerpersonliga planet. Liknande svårigheter torde generellt sett inte drabba ägarnaav flerbostadshus. Oavsett ägandeform står vissa möjligheter öppna tillstatlig hjälp, främst i form av de ränte- och amorteringsfria statligatilläggslånen. Frågan om tilläggslånens utformning m.m. behandlar utskottetnedan (s. 8). Beträffande den av motionärerna aktualiserade frågan om stöd ävenför hyres- och bostadsrättshusen vill utskottet erinra om att , HSB ochRiksbyggen deltar i de ännu inte avslutade överläggningarna medbostadsdepartementet. Vidare bör upplysas om att de frågor som motionärernatar upp aktualiseras av i en nyligen avgiven skrivelse till departementet,vilken överlämnat för kännedom till utskottet. Motionärernas synpunkterkommer därmed att övervägas av regeringen utan någon åtgärd från riksdagenssida. Motion 133 (s) såvitt nu är i fråga avstyrks med hänvisning till vad nuanförts. Det gemensamma systemet avser småhus som färdigställtsefter men före . Även äldre hus omfattas,om ägarens anspråk har väckts i sådan tid att anspråket inte är preskriberat.Därmed avses, enligt vad utskottet erfarit, anspråk som framställs skriftligeninom den allmänna tioåriga preskriptionstiden mot någon som kan anses somvållande till skadan. I motion 134 (fp) yrkande 1 föreslås att även hus byggdaefter skall omfattas. Som motivering framhålls att det nästan enbart ärhus byggda som är fukt- och mögelskadade och att manborde vara lika generös mot alla. Det förefaller motionärerna inte rättvist attendast den som kan visa att hans anspråk inte är preskriberat skall kunna fåhjälp från det gemensamma systemet. Utskottet finner det naturligtvis i och för sig angelägetatt även äldre hus kan befrias från fukt- och mögelskador. Någon tidsgränsmåste ändå sättas, och den föreslagna tioårsperioden förefaller utskottet varaden lämpligaste. Den sammanfaller med vad som allmänt gäller om preskription avfordringsanspråk. Det bör dessutom vara endast ganska få hus som först mer efter färdigställandet uppvisar fukt- och mögelskador, och där ägarensålunda har saknat möjlighet att framställa preskriptionsbrytande BoU1985/86:6 anspråk. Utskottet vill peka på att det för dessa fall ipropositionen (s. 12) anvisas en viss möjlighet att få bidrag från de fondmedelöver vilka staten ensam beslutar. Med hänvisning till dessa förhållanden avstyrkerutskottet motion 134 (fp) yrkande 1 om stöd även för hus byggda . För skadebedömningarna i det gemensamma systemet avses ensärskild skadenämnd svara. skall pröva om en husägares ansökanomfattas av de överenskommelser som reglerar det gemensamma systemet och vilkahuvudsakliga åtgärder som behövs för att avhjälpa skadorna. Husägaren erbjudsdärefter hjälp av nämnden. Vill han ta emot denna skall han anmäla det inomviss tid. Först därefter avgör nämnden ur vilken fond eller motsvarandenödvändiga medel skall tas. Beslutsordningen sammanhänger, enligt vad utskottet harerfarit, med ett villkor som skall gälla för stöd från det gemensamma systemet.Husägaren skall nämligen för att få detta stöd förbinda sig att avstå från attföra civilprocess mot en eventuellt ansvarig byggare eller säljare. redan i sitt erbjudande om hjälp till husägaren skulle ha gjorten bedömning av frågan ur vilken fond erforderliga medel skall utgå, skulledetta kunna ses som ett uttalande i den civilrättsliga frågan om vem som ärvållande och eventuellt kunna åberopas av en husägare som i stället för att fåstöd vill föra talan mot en byggare eller säljare. ställning ochuppgifter är emellertid inte sådana att den kan jämställas med en domstol.Utskottet har ingen erinran mot att det gemensamma systemet utformas på det härangivna sättet, men finner anledning att påpeka att ett stöderbjudande frånnämnden sålunda i vissa fall kan ställa en husägare inför ett svårt val. Accepterarhan nämndens erbjudande måste han avstå från att föra talan mot en byggareeller säljare rörande de skador som erbjudandet omfattar, och han måste betalaen självrisk om ett basbelopp. Han får väga detta mot möjligheten atteventuellt mer fullständigt kompensera sig för skador genom en civilprocess motansvarig byggare eller säljare, men måste då avstå från nämndens erbjudande ochfår inte tillgång till dess bedömning i vållande-frågan. skall inte ha ställning av myndighet men dessuppgifter kan enligt propositionen till viss del komma att innefattamyndighetsutövning, varför det fordras stöd av lag för att ifrågavarandeuppgifter skall få överlämnas till nämnden. Utskottet tillstyrker lagförslageti propositionen. ställning uppmärksammas i fyrpartimotion 132(c, m, fp, vpk). Motionärerna tolkar uttalandet i propositionen om nämndensställning och den föreslagna lagen som att skadenämndens beslut inte skallkunna överklagas och att offentlighetsprincipen inte skall gälla för dessverksamhet. Eftersom nämnden ändå anses ha myndighetsutövande uppgifter,ifrågasätter motionärerna om inte den offentliga insynen borde förbättras ochom inte någon form av rättsmedel mot felaktigt beslutsfattande borde skapas.Motionärerna vill av hänsyn till de preliminära överenskommelser som harträffats inte nu lägga fram något förslag i frågan, men begär att denuppmärksammas av regeringen och redovisas vid en kommande översyn av detgemensamma- systemet. Utskottetgör i fråga om skadenämndens ställning följande bedömning. Föreskrifteni 11 kap. 6 § regeringsformen medger att förvaltningsuppgifter BoU 1985/86:6överlämnas till enskilda organ och individer. Om uppgiften innefattarmyndighetsutövning, skall överlämnandet ske med stöd av lag. Det finns ingahinder mot att , när den stiftar lagen, meddelar närmare föreskrifterom villkor och regler för myndighetsutövningen. Inte heller regeringen ärförhindrad att föreskriva sådana närmare villkor och regler, när den med stödav bemyndigande överlämnar uppgiften i fråga. Härigenom kanföreskrivas bl. a. rätt för berörda parter att anföra besvär- så har skett t.ex. i fråga om de erkända arbetslöshetskassornas myndighetsutövning - ellerrätt för allmänheten att få ta del av handlingar. Även om inga föreskrifter meddelas när uppgiftenöverlämnas till det enskilda organet eller individen, finns ändå ett visst måttav offentlig insyn i och offentligt ansvar för den överlämnade myndighetsutövningen.Staten kan sålunda göras skadeståndsansvarig. Befattningshavare som utses avstaten kan bli föremål för straffrättsligt ansvar för fel i sin myndighetsutövning,och de står under tillsyn av JO och JK. Frågan om handlingars offentlighet utanförmyndighetsområdet har behandlats i kommunalföretagskommitténs slutbetänkande(SOU 1983:61), vari framlagts förslag till generell lagreglering i ämnet.Betänkandet är under övervägande i justitiedepartementet.Avsikten är att frågan skall behandlas i sammanhang med vissayttrandefrihetsfrågor. Här aktuell för utskottet är alltså frågan omskadenämndens myndighetsutövning bör regleras av några närmare föreskrifter omrätt att överklaga eller om offentlighet för handlingar och andra uppgifter hosnämnden. Utskottet noterar att motionärerna begär ett mer allmänt uttalande avriksdagen med innebörd att frågan kan behöva övervägas vidare vid en översyn avskadenämndens verksamhet. Utskottet ansluter sig till motionärernas förslag pådet sättet att med anledning av motion 132 (c, m, fp, vpk) såvitt nuär i fråga bör uttala att skadenämndens ställning kan behöva övervägasytterligare i fråga om graden av offentligt inflytande över dessverksamhet. föreslås bestå av två företrädare vardera förstaten resp. byggproducenterna samt en gemensamt utsedd ordförande.Skadenämndens sammansättning aktualiseras dels i fyrpartimotionen 132 (c, m,fp, vpk), dels i motion 134 (fp) yrkande 2. I den förstnämnda motionen såvitt nuär i fråga föreslås - också med sikte på en kommande översyn - ett riksdagsuttalandeom inflytande för företrädare för småhusägarna över nämndens beslut. I densenare motionen förespråkas att en sådan företrädare bör få rätt att utanrösträtt delta i nämndens arbete och befogenhet att få ärenden bordlagda inämnden i avvaktan på ytterligare beslutsunderlag. Utskottet ansluter sig till det första men inte till detandra förslaget. När erfarenhet vunnits av den ipropositionen förordade ordningen anser utskottet att skäl kan finnas attöverväga den i motion 132 (c, m, fp, vpk) aktualiserade frågan om ettinflytande för småhusägargruppen. Det är nu för tidigt att binda sig för denlösning som anges i fp-motionen eller över huvud taget för hur detta inflytandebör gestalta sig. Redan när skadenämnden nu skall inleda sin verksamhet bör detdock, enligt utskottets mening, finnas utrymme för samråd med företrädare försmåhusägarna rörande frågor om hur ansökningsförfarandet lämpligen BoU1985/86:6 kan utformas, vilken utredning som bör inges till nämnden m. m.Beträffande sålunda frågan om skadenämndens sammansättning avstyrker utskottetmotion 134 (fp) yrkande 2 och föreslår med anledning av propositionenoch motion 132 (c, m, fp, vpk) såvitt nu är i fråga att som sin mening geregeringen till känna vad utskottet här har anfört. Några tillämpnings frågor tas upp i motion 132 (c, m, fp,vpk) såvitt nu är i fråga. I motionen ifrågasätts om inte hus som byggts om medhjälp från skadenämnden därefter borde omfattas av det försäkringsskydd förgrupp-byggda småhus som administreras av AB Bostadsgaranti. Utskottet har erfarit att det i de preliminäraöverenskommelserna har föreskrivits en tvåårig garantitid för sådanareparationsåtgärder som motionärerna avser. Det kan dock med skäl ifrågasättasom det inte av konsumenttjänstlagen (1985:716), som enligt beslutskall träda i kraft , kan anses följa att garantitiden skallvara . Utskottet förutsätter att regeringen följer frågan så att klarhetnås. Därmed finner utskottet att motionärerna på denna punkt bör kunna ansesvara tillgodosedda. I samma motion förordas att skadenämnden skall fåmöjlighet att, när reparationsåtgärder ställer sig alltför dyrbara, lösafastigheten med medel ur resp. fond. Utskottet finner att propositionsförslagetinte utesluter denna möjlighet och att motionärerna alltså även på denna punktbör anses tillgodosedda. Motion 132 (c, m, fp, vpk) avstyrks såvitt nu är ifråga. I motion 134 (fp) yrkande 3 förespråkas att ävensmåhusägare som själva byggt om sina hus för att spara energi och därviddrabbats av mögelproblem skäll kunna få hjälp av skadenämnden enligt detgemensamma systemet. Utskottet vill här peka på att det i propositionenföreslås (s. 12) att stöd skall kunna utgå till hus där skadan vållats avägaren själv. Detta stöd föreslås kunna utbetalas av den statliga fonden enligtde regler som skall träda i stället för reglerna om tilläggslån till småhusen.Det kan dock finnas skäl att i de fortsatta överläggningarna överväga huruvidaför dessa småhusägare alternativt en prövning av deras anspråk skall ske inomskadenämnden. Motion 134 (fp) yrkande 3 bör mot bakgrund av denna inställninginte bifallas. Enligt det gemensamma systemet skall sålundasammanfattningsvis byggproducenterna med sina fondmedel eller på annat sättsvara för skador som vållats av någon entreprenör inom denna grupp, medan defondmedel som staten ställer till skadenämndens förfogande avses bli använda ide fall vederbörande byggare eller säljare ingår i det gemensamma systemet meninte kan anses vållande eller har försvunnit från marknaden. Som komplement till det gemensamma systemet föreslås attmedel ur den statliga fonden skall kunna användas i ytterligare tresituationer. Beslut i dessa fall fattas inte av skadenämnden utan av denstatliga fondstyrelse som skall tillsättas. De situationer i vilka den statligafondstyrelsen skall kunna lämna hjälp är de följande. Småhusägare, som fått husuppförda på kontrakt med en byggare eller säljare som inte ingår i någonbyggproducentgrupp i det gemensamma systemet, skall kunna få hjälp. Även andrasmåhusägare bör i särskilda fall och i skälig utsträckning kunna få stöd, t.ex. i de fall en allmän domsto! förklarat någon byggare eller säljareskadeståndsskyldig, men vederbörandeinte kan fullgöra skyldigheten. Slutligen bör den statliga BoU 1985/86:6fonden kunna lämna bidrag till småhusägare, som enligt nuvarande regler ärberättigade till tilläggslån. Det skall som redan nämnts bl. a. gälla i frågaom vissa hus som uppförts före och i de fall därsmåhusägaren själv får anses vållande till skadan. Behovet av medel för den statliga fonden beräknas underden närmaste fyraårsperioden till sammanlagt 250 milj. kr. Medelsheho\et förinnevarande budgetår beräknas till 20 milj. kr. Dessa medel föreslås anvisadepå tilläggsbudget I till statsbudgeten under ett nytt reservationsanslagbenämnt Bidrag till fond för fukt- och mögelskador. Kostnaderna för bidrag tillfondens verksamhet föreslås bestridas genom att den ram som anvisatför tilläggslån som avser åtgärder för att avhjälpa byggskador och byggfel m. m.under innevarande budgetår minskas med motsvarande belopp. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om fondensfinansiering under innevarande budgetår. Inte heller har utskottet någon erinran mot förslaget ipropositionen om att tilläggslån inte skall lämnas för avhjälpande av fukt- ochmögelskador i egnahem samt att lånen bör kunna efterges oavsett för vilketändamål de har lämnats. Även vad i övrigt förordats om riktlinjer för den statligafonden tillstyrks i den del förslaget inte behandlats ovan. I motion 133 (s) tas i ännu ej behandlad del upp frågor omstörre resurser för forsknings- och utvecklingsarbete främst såvitt avser fukt-och mögelproblem i flerbostadshusen .Motionärerna yrkar att särskilda medelskall anvisas dels till de stora organisationerna på hyres- ochbostadsrättssektorn för deras utvecklingsarbete, dels till statens råd förbyggnadsforskning. I betänkandet BoU 1984/85:16 och i det förut nämndabetänkandet BoU 1985/86:19 behandlade utskottet frågor om byggforskningen. Idet sistnämnda betänkandet redovisade utskottet översiktligt vilka insatsersom görs på det byggnadshygieniska forskningsområdet, särskilt vad gäller fuktoch mögel. Utskottet anförde att mögelskadorna utan tvekan tillhörde deviktigaste byggnadshygieniska problemområdena. Med den inriktning somforskningen kunde förväntas få, föreföll det utskottet som om syftet att skapatillräckliga kunskaper på området var på god väg att tillgodoses utan någonriksdagens åtgärd. Utskottet har noterat att en framställning om forskningsmedelgjorts hos i den tidigare omnämnda skrivelsen från SABO.Den av motionärerna aktualiserade frågan har sålunda an-hängiggjorts ibostadsdepartementet. Ett tillkännagivande enhgt förslaget i motionen kandärför inte anses tjäna något reellt syfte. Utskottet avstyrker därför motion133 (s) såvitt nu är i fråga om större resurser till forsknings- ochutvecklingsarbete. 1. beträffande stöd för hyres- och bostadsrättshusen attriksdagen avslår motion 1985/86:133 såvitt nu är i fråga. 2. beträffande husbyggda BoU 1985/86:6 att avslårmotion 1985/86:134 yrkande 1, 3. beträffandelagen om skadenämnden attriksdagen antar det vid propositionen och detta betänkande fogade förslagettill lag om rätt för en skadenämnd att besluta i vissa frågor om avhjälpande avfukt- och mögelskador, 4. beträffandeskadenämndens ställning attriksdagen med anledning av propositionen och motion 1985/86:132 såvitt nu är ifråga som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört, 5. beträffandeskadenämndens sammansättning attriksdagen med anledning av propositionen och motion 1985/86:132 såvitt nu är ifråga och med avslag på motion 1985/86:134 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört, 6. beträffandenågra tillämpningsfrågor attriksdagen avslår motion 1985/86:132 såvitt nu är i fråga, 7. beträffandesmåhusägare som själva byggt om sina hus att avslår motion1985/86:134 yrkande 3, 8. beträffandemedel för den statliga fonden attriksdagen till Bidrag till fond för fukt- och mögelskador på tilläggsbudget Itill statsbudgeten under elfte huvudtiteln för /86 anvisar ettreservationsanslag av ,