bet · G901TU15 · 1985-12-31 00:00:00 — om anslag till Luftfart (prop. 1985/86:100 bil. I detta betänkande behandlar trafikutskottet förslagen ibudgetpropositionens bilaga 8 under avsnittet F. Luftfart, vilka bl. a. avserinriktningen och omfattningen av luftfartsverkets verksamhet och verkets investeringarunder tidsperioden /871988/89, finansiering av verkets investeringar samtmedelsanvisningar för nästa budgetår. Ibetänkandet behandlas också yrkanden i ett 20-tal motioner. Föredragande departementschefen har i propositionen ställtsig avvisande till ett förslag av luftfartsverket om att de kommunalaflygplatserna , , , , ochVä.xjö skall inordnas i luftfartsverkets system för resultatutjämning mellan destatliga flygplatserna, vilket innebär att de lönsamma flygplatserna lämnarbidrag till driften av de olönsamma. Utskottet avstyrker motionsyrkanden om attförslaget skall genomföras m. m. men föreslår med anledning av ettmotionsyrkande att frågor kring ett resultatutjämningssysfem skall övervägas ien utredning. Med anledning av mofionsyrkanden föreslår utskottet attkostnadsersättningar skall utgå till och enligt hitfillsvarandegrunder i avvaktan på resltatet av de föreslagna.övervägandena. Utskottetföreslår att övriga motioner avslås eller lämnas utan åtgärd. Åtta reservationer fogas vid betänkandet. M- och fp-ledamöterna anser (res. nr 1) attmyndighetsfunktionerna och de rörelsedrivande enheterna i luftfartsverketskallavskiljas från varandra och att de statliga flygplatserna skall ombildasfill aktiebolag. M- och fp-ledamöterna anser (res. nr 2) att finansieringav luftfartsverkets investeringar skall få ske genom upplåning påkapitalmarknaden. För nästa budgetår förordar de en sådan upplåning om 10 milj.kr. I en följdreservation (res. nr 3) föreslår reservanterna attmedelsanvisningen under anslaget Flygplatser m. m. för nästa budgetår sänks iförhållande till regeringens förslag med motsvarande belopp om 10 milj.kr. M-, fp- och c-ledamöterna begär (res. nr 4) liberaliseringm.m. inom luftfarten samt föreslår (res. nr 5) en annan mofivering änmajoritetens till utskottets.ställningstagande i fråga om inriktningen avkonsortialavtalsför-handlingar beträffande SAS. C-ledamöterna (res. nr 6), m-ledamöterna (res. nr 7) ochvpk-ledamoten (res. nr 8) begär var för sig att skall göra vissauttalanden om användningen av . 1985/86. Sex särskilda yttrandenhar avgetts. M-ledamöternahar uttalat sig om avgifter för efterbesiktning av luftfartyg, om avgifter förflygverksamheten samt om användningen av . Vpk-ledamotenhar uttalat sig om regionalpolitiska skäl för inordnande av vissa kommunalaflygplatser i ett resultatutjämningssystem. M-,fp- och c-ledamöterna har uttalat sig om storleken på investeringsutgifter ochfp-ledamöterna om prissättningen på flygresor från och till övre . Iproposition 1985/86:100 bilaga 8 () har regeringen iavsnittet F. Luftfart under punkterna F l.-F 3. (s. 115127) föreslagitriksdagen att 1. godkänna vad som ipropositionen har förordats om inriktningen och omfattningen avluftfartsverkets verksamhet och om verkets investeringar under perioden1986/871988/89 samt bemyndiga regeringen att besluta om avvikelser därifrån, 2. godkänna vad som iproposifionen har anförts om finansiering av luftfartsverkets investeringar /87, 3. godkänna att luftfartsverketunder /87 får träffa hyresköpsavtal och långtidsförhyra (leasa)anläggningar och utrustningar motsvarande ett anskaffningsvärde på 10 000 000kr., 4. till Flygplatser m. m. /87 anvisa ett reservationsanslag på . (punkt F1., s. 126-127), 5. till Beredskap för civilluftfart för /87 anvisa ett reservationsanslag på . (punkt ., s. 126-127), 6. till Ersättning till LinjeflygAB för särskilda rabatter vid flygtrafik på för /87anvisa ett förslagsanslag på . (punkt . s. 127). Vidarehar regeringen i nämnda avsnitt i proposifionen under punkt F 4 (s. 127-128)föreslagit att till för /87anvisa ett anslag på . 1985/86:T212av m. fl. (s) vari yrkas 1. attriksdagen hos regeringen begär att överläggningar tas upp med SAS eller andra svenska eller utländska flygbolag om direkt reguljär trafik från till och , 2. attriksdagen hos regeringen begär att antalet turer mellan och återinförs till tidigare antal avgångar, i enlighet med fidigare uttalande vid äventyr att tillståndet för svävartrafik återkallas. 1985/86:T257 av och (båda c) vari yrkas, ju 1985/86; 15 såvitt nuär i fråga (yrkandena 4 och 5), 4. att som sin meningger regeringen fill känna att flygplatsen i skall omfattas avsystemet för resultatutjämning, 5. att som sin meningger regeringen till känna att flygplatsen i moderniseras. 1985/86;T271av och (båda s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad som anförs i mofionen om ökad konkurrenspå flyglinjen . 1985/86:T286av Per Stenmarck m.fl. (m) vari yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 14), 1. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående flygavgifter, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående reguljäraflyglinjer från till vissa större orter i , 3. att som sin meningger regeringen fill känna vad som i motionen anförs angående flyglinjenSturupArlanda, 4. att hos regeringenbegär förslag för att åstadkomma en ökad konkurrens och minskad reglering inomluftfartssektorn. 1985/86:T287av m.fl. (s) vari yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 2), attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i mofionen anförs omstöd fill . 1985/86;T289av () vari yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 1 och 2), 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att en eventuell samnordisk trafikflygarutbildning i lokaliseras till Nykö pings-Oxelösunds flygplats, 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att en eventuell statlig utbildning av civila helikopterförare i möjlig omfattning samordnas med den samnordiska trafikflygarutbildningen. 1985/86;T290av m. fl. (c) vari yrkas 1. attriksdagen beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om ett bättre utnyttjande av den samlade flygplatska paciteten som redan finns i landet, 2. att beslutar att somsin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffandefördelen med att bevara som en statlig flygplats även , 3. att beslutar att hosregeringen hemställa om att en arbetsgrupp tillsätts för att närmare undersökaoch ge förslag på hur flygsäkerheten ytterligare kan förbättras. 1985/86;T305av m.fl. (m), vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförs om ökad konkurrens inom trafikflyget. 1985/86:T313av och (båda fp) vari yrkas att /86:15riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som. i motionen anförsbeträffande garantibidrag för en treårig försöksverksamhet med flygtrafikmellan kommunerna . 1985/86:T331 av m.fl. (m) vari yrkas, såvittnu är i fråga (yrkandena 1-6, 8 och 9), 1. att hos regeringen begär förslag tillaktiebolagsbildning av de statliga flygplatserna, 2. att riksdagenhos regeringen begär utredning i syfte att åstadkomma ett fullständigtavskiljande av myndighetsfunktionen i luftfartsverket från den rörelsedrivandedelen, 3. att riksdagenhos regeringen begär att luftfartsverket i avvaktan på organisationsförändringtill akfiebolag resp. myridighetsenhet bör bilda eft särskiltfinansieringsbolag efter förebild av Telefinans, 4. att riksdagenhos regeringen begär förslag för att åstadkomma en ökad konkurrens och minskadreglering inom luftfartssektorn, 5. att riksdagenhos regeringen begär en generösare syn vid behandling av ansökningar om nyainrikes koncessioner, 6. att riksdagenhos regeringen begär ätt avgiften för besiktning av privatflygplan skall vararelaterad till den verkliga kostnaden, 8. att somsin mening ger fegeringen till känna vad som i motionen anförs om inriktningenav konsorfialavtalsförhandlingarna beträffande SAS, 9. att riksdagenuttalar aft bör vara kvar för allmänflyg och visstsekundärflyg och med som samverkande enhet. 1985/86:T340 av m. fl. (vpk) vari yrkas,såvitt nu är i fråga (yrkande 5), aft beslutar att,som sin meninggeregeringen till känna vad som i motionen sägs om flygtrafiken och om ennedläggning av . 1985/86:T374 av m. fl. (fp) vari yrkas attriksdagen beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen "anförs beträffande flygbiljettaxan i övre . 1985/86:T375 av . Högmark m. fl. (rh, fp, c) variyrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna att Krisfianstads och Växjöflygplatser på samma sätt som beslutades av ävenfortsättningsvis skall omfattas av systemet för resultatutjämning, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att , , ochTrollhättans flygplatser skall intas i resultatutjämningssystemet, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att resultatutjämningen kan varapartiell och då följa den täckningsgrad som luftfartsverket kan presteragentemot statsverket, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att resulfatut-jämningsbidraget för dekommunala flygplatserna fastställs genom förhandlingar mellan luftfartsverketoch de berörda kommunala flygplatsernas huvudmän, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna att finansiering- en avresultatutjämningen sker genom en höjning av passageraravgifterna på TU1985/86:15 de statliga flygplatserna i enlighet med vad som i mofionen anförs. 1985/86:T376 av m. fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförs om utbildning av piloter för den civila luftfarten. 1985/86:T377 av m. fl. (fp) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående engenerösare behandling av ansökningar om nya inrikes koncessioner, 2. att riksdagenhos regeringen begär att förutsättningarna för att öka konkurrensen inominrikes och utrikes luftfart studeras. 1985/86:T410 av Äsa m.fl. (s) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att flygplatsfrågan bör bli föremålför en utredning, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att den nu gällanderesultatutjämningen bör bibehållas i avvaktan på utredningsresultatet. 1985/86:T414 av m.fl. (m) vari yrkas, såvittnu är i fråga (yrkandena 10 och 11 delvis), 10. att till luftfartsverkets investeringar iFlygplatser m. m. för /87 anvisar ett reservationsanslag på , (delvis) aft som sin mening ger regeringentill känna vad som i mofionen anförs under rubriken av del av SJ:s och luftfartsverkets investeringar. 1985/86:T424 av m.fl. (m) vari yrkas, såvittnu är i fråga (yrkandena 19, 22-24), 19. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs om ökad konkurrens inom luftfarten, 22. att hos regeringen begärförslag för att åstadkomma én ökad konkurrens och minskad reglering inomluftfartssektorn varvid en generösare syn vid behandling avkoncessionsansökningar är ett hjälpmedel, 23. att som sin mening gerregeringen till känna att investeringsbehovet skall vägas motavkastningsmöjligheterna inom flygsektorn så att avgifterna inom sektorn intemåste sättas så högt att de får en dämpande effekt på utvecklingen, 24. att som sin mening gerregeringen till känna att vid konsortiavtalsförhandlingar beträffande SASfrågan tas upp om att de inrikes linjerna i resp. land skall skötas av inrikesflygbolag. 1985/86:T433 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående engenerösare behandling av ansökningar om nya inrikes koncessioner, 2. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära att förutsättningarna för att ökakonkurrensen inom inrikes och utrikes luftfart studeras. 1 * 1985/86. 1985/86:A429av och (båda fp) vari j 1985/86-15yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 6), att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om att inrikesflygetsresultatutjämningssystem även i fortsättningen skall omfatta Kristianstadsflygplats. 1985/86:A446 av och (båda fp)vari yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 5), att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om utredning om förutsättningenför aft ge resultatutjämning. 1985/86: A474 av och (båda c)vari yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 11), att beslutar attKramfors flygplats skall intas i det s. k. resulfafutjämningssystemet. Riktlinjer för den stafiiga lufffartspolitiken ochinriktningen av luftfartsverkets verksamhet fastlades (prop.1981/82:98, , rskr. Statsmakternas beslut innebar bl. a. attluftfarten skulle anpassas till trafikpolitiska riktlinjer. Inom ramenför en samordnad trafikpolitik skulle en samhällsekonomisk grundsyn varavägledande för det fortsatta luftfarts-politiska handlandet. Samhällsekonomiskaöverväganden måste dock utgå från att affärsverk och enskilda transportföretagskall vara effektiva i företagsekonomisk mening. Grundläggande bestämmelser om luftfarten finns iluftfartslagen (1957:297). antog en lag om ändring iluftfartslagen (prop. 1984/85:212, /86:6, rskr. 1985/86:71), vilkenskall träda i kraft . Ändringarna berör så gott som allaparagrafer i lagen och innebär till stor del en språklig och redaktionellöverarbetning av lagen. Inledningsvis vill utskottet erinra om att statsmakternaunder förra fattade beslut om luftfartsverkets organisation och omnya former för statsmakternas styrning av verket som bl. a. innebär attmarknadsorienteringen och resursutnyttjandet ökas resp. aft krav på en merflexibel och mindre utdragen planerings- och investeringsprocess bättretillgodoses. godkände sålunda riktlinjer för en nyorganisation av luftfartsverket (prop. 1984/85:25 bil. 4, , rskr. 98),vilken numera är genomförd och bl. a. innebär att en klarare avgränsning harskapats mellan verkefs myndighetsfunktioner (med bl.a. luftfartsinspektionenoch dess lokala organ) och de rörelsedrivande verksamheterna (flygplatserna ochflygstationerna) samt ett trettiotal flygtrafiktjänsfenheter för den civilaoch militära luftfarten m.m. De under förra beslutade (prop. 1984/85:100 bil.8 och prop. 1984/85:139, , rskr. 333) nya formerna för statsmakternas styrningav luftfartsverket innebär i huvudsak att statsmakterna på grundval av rullandetreårsplaner från luftfartsverket skall fatta beslut om inriktningen av luftfartsverketsverksamhet och investeringar under de närmast kommande yjj 1985/86-15 Styrningen av verket skall vidare ske i högre grad genom att mål föravkastning, service, produktivitet, prissättning och soliditet samt strategierför luftfartsverkets agerande på olika områden fastläggs än genom styrningav medlen för att nå olika mål. Härvid skall ta ställning fill deövergripande frågorna och ange den huvudsakliga inriktningen av verksamhetenmedan regeringen med utgångspunkt från vad härom harbeslutat skall fastställa de närmare målen och strategierna för Vidare fick luftfartsverket vidgade befogenheter attbesluta om vissa investeringar och att välja investeringsform. Som bakgrund kan i detta sammanhang också nämnas aftluftfartsverkets samlande mål för service är att medverka till att flyget kanbibehålla och utveckla den konkurrensfördel, som snabbhet, punktlighet,säkerhet och god service utgör. Underlag för de här aktuella förslagen ibudgetpropositionen är en treårsplan för luftfartsverkets verksamhet underbudgetåren 1986/87-1988/ 89 som verket överlämnade till regeringen i augusfi iår. I motion T331 (m) begärs bl. a. förslag till aktiebolagsbildningav de statliga flygplatserna (yrkande 1) samt utredning i syfte att åstadkommaett fullständigt avskiljande av myndighetsfunktionen i luftfartsverket från denrörelsedrivande delen (yrkande 2). I motionen framhålls bl. a. att genomförändringar av detta slag behoven av en starkare marknadsinriktning hosluftfartsverket och större självständighet för flygplatserna samt av enmarkering av uppdelningen av organisationen på rörelseenheter och myndighetsenheterbättre och snabbare skulle fillgodoses än genom den under förra riksmötetbeslutade nya organisationen för verket. Genom den nya organisationen av luftfartsverket har, somredan nämnts, skapats en klarare avgränsning mellan verketsmyndighetsfunkfioner och rörelsedrivande funkfioner. Luftfartsverketsmyndighetsfunktioner omfattar i huvudsak två ärendegrupper, nämligen delsmyndighetsfrågor av trafikal karaktär, dvs. i huvudsak frågoromtransportreglering, transportförsörjning och transportplanering, delsflygsäkerhetsfrågor. För myndighetsfunktionerna finns luftfartsverketstransport- och planeringsavdelning samt luftfartsinspekfionen. Derörelsedrivande enheterna omfattar flygplatserna och flygstafionerna m.fl.enheter. (K 1978:07) - vars förslag ibetänkandet (1981:12) Inrikesflyget låg fill grund förförslagen i proposition 1981/82:98 om vissa luftfartspolitiska frågor - lätundersöka några alternativa företagsformer, bl.a. ett bolagsalternativ, förhuvudmannaskap, drift och förvaltning av flygplatserna. Utredningen fann emellertidatt luftfartsverket inom ramen för affärsverksformen hade goda förutsättningaratt uppfylla kraven på den framtida flygplatsorganisationen och borde kunnaförverkliga dem på snabbaste sätt. Denna bedömning utgick från att verketvidtog lämpliga åtgärder för att förbättra effekfiviteten. Dettahindrade dock enligt utredningen inte att fortsatt uppmärksamhet TU1985/86:15 borde ägnas organisationsformen för drift och förvaltning avflygplatserna. Föredragande departementschefen anslöt sig i ovannämndaproposition till slutsatsen att luftfartsverket hade goda förutsättningar attuppfylla kraven på den framtida flygplatsorganisationen. Den nya organisationen för luftfartsverket - i vilkenflygplatserna utgör självständiga resultatenheter med ett utvidgat linjeansvardirekt under verkschefen - syftar som redan nämnts till att ökamarknadsinriktningen och resursutnyttjandet. Övergången till målstyrning avverket syftar till att förstärka denna utveckling. Mot bakgrund av den inriktning mot marknaden somluftfartsverket sålunda fått finns det enligt utskottets mening inte anledningaft nu överväga eft bolagsalternativ för drift och förvaltning avflygplatserna. Enligt utskottets mening bör det vara till fördel förluftfarten att myndighetsfunktionerna på luftfartsområdet samt flygplats- ochflygtrafik-ledningsorganisationerna m.m. hålls samman i ett verk. Det finnsdärför enligt utskottets mening inte heller anledning till att nu tillsätta enutredning som skall syfta till att avskilja myndighetsfunktionerna iluftfartsverket från den rörelsedrivande delen. Utskottet vill emellertid i detta sammanhang erinra om attfrågor om företagsform för statlig affärsverksamhet och om förläggning av destatliga affärsverkens myndighetsutövande verksamhet utanför verken har behandlatsav den tillkallade verksledningskommittén (C 1983:04) i kommitténs år1985 avgivna betänkande (SOU 1985:41) Affärsverken och deras företag.Betänkandet är efter remissbehandling föremål för fortsatt beredning inomregeringskansliet. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet mofionT331 (m) yrkandena 1 och 2. Lufttrafiken kontrolleras över de södra och mellerstadelarna av vårt land i sin helhet (yttäckande kontrollerat luftrum) samt norrdärom i särskilda luftleder (luffvägar). För ledning av lufttrafiken är landetindelat i tre flyginformationsregioner med områdeskontrollcentraler ianknytning till , ochSundsvall-Härnösands flygplats. I princip fungerar flygtrafikledningen så attområdes-kontrollcentralerna leder trafiken inom sina flyginformationsregioner.Då ett flygplan närmar sig en flygplats, övertas emellerfid frafikledningen av enterminalkonfroll och vid landningen av flygplafskontrollen. Omvänd ordninggäller vid start från en flygplats. Den lokala flygtrafikledningen ingår i luftfartsverketsstart- och landnings-tjänst och övrig flygtrafikledning i verketsflygtrafiktjänst en route. I motion T290 (c) påpekas att fyra allvarligakollisionsfillbud har inträffat i luften , nämligen överGotland, och . Motionärerna anser mot denna bakgrund att detär nödvändigt aft en översyn av flygsäkerheten utförs. I yrkande 3 i motionenbegär de sålundaatt en arbetsgrupp skall tillsättas för att närmare undersöka och ge TU1985/86:15 förslag till hur flygsäkerheten ytterligare kan förbättras. När allvarlig fara för luftfartsolycka har förelegat ochnär sådan olycka har inträffat, som har medfört skada på person eller egendom,skall enligt bestämmelser i luftfartslagen en undersökning angående händelsenäga rum. Utredande organ är därvid om händelsenmedfört att någon avlidit eller fått allvarlig kroppsskada eller är avsvårbedömd karaktär. I annat fall utförs undersökningen av luftfartsverket.Statens skall enligt bestämmelser i den till luftfartslagenknutna luftfartskungörelsen avge rapport till luftfartsverket över undersökningsom har utfört. I rapporten skall bl. a.ange huruvida särskilda åtgärder bör vidtas för att förebygga att händelse avsamma eller liknande slag ånyo inträffar. I en dagtecknad rapport om ettkollisionstillbud väster om , vilket omfattade tvåtrafikflygplan, har sålunda framfört rekommendationer meddirekt anknytning till utredningen om tillbudet. Vidare har "med anledning av den ökning av kollisionstillbud som skettinom svenskt kontrollerat luftrum" framfört vissa ytterligarerekommendationer. Enligt utskottets mening tillgodoses syftet medmotionsyrkandet genom de undersökningar som skall göras vid bl. Mofionsyrkandet bör därför kunna lämnas utan åtgärd avriksdagen. Prissättningen på vissa av luftfartsverkets tjänster I avsnitt 6 i det följande om inriktningen ochomfattningen av luftfartsverkets verksamhet och verkets investeringar undertidsperioden /87-1988/89 behandlar utskottet i budgetpropositionenföreslaget mål för prissättningen på verkets tjänster . Här tar utskottet upp till behandling motionsyrkanden omavgifter för efterbesiktning av luftfartyg och om nivån i vårt land på avgifterför flygverksamheten. För luftfartsverket i dess egenskap av affärsverk gälleratt det har att driva sin verksamhet så att full kostnadstäckning erhålls ochså att ett överskott uppnås som motsvarar räntekravet på det av staten och avberörda kommuner tillskjutna investeringskapitalet. Avgifter för efterbesiktning av luftfartyg Luftfartyg skall undergå besiktning dels till utrönande avdess luftvärdighet innan det tas i bruk (grundbesiktning), dels därefter förkontroll av att luftvärdigheten bibehålls (efterbesiktning och extrabesiktning). Luftvärdighetsbevis utfärdas eller förnyas i sänder.Efterbesiktning kan ske på grundval av intyg av flygmekaniker eller genomsfickprovskontroll. Enligt gällande taxa är minimiavgiften för efterbesiktningav motordrivet luftfartyg . och avser då ett luftfartygmed högsta fillåtna flygvikt om . I motionT331 (m) anförs bl. a. att kravet på kostnadstäckning i luftfartsver- jjj1985/86:15 kets verksamhet och den belastning som investeringarna utgör harlett till ett orimligt avgiftsuttag bl. a. när det gäller besiktning avprivatflygplan. Avgifterna för besiktningen är enligt motionärerna dessutomorimliga då någon egentlig besiktning inte äger rum utan sker i form av enstickprovskontroll. Mofionärerna begär i yrkande 6 aft avgiften för besiktningav privatflygplan skall vara relaterad till den verkliga kostnaden. Kostnaderna för s. k. externt riktade tjänster inomflygsäkerhetstjänsten -till vilka bl. a. besiktning av luftfartyg hör - täcksenligt en publicerad rapport om priser från en inom luftfartsverketutförd kostnads- och prissättningsstudie fill cirka två tredjedelar avflygsäkerhetstjänstens taxa (s. 158-166 i rapporten). Kostnadstäckningen förolika tjänster är emellerfid ojämn. För besiktning överstiger avgifterna sålundabetydligt kostnaderna. Kravet på kostnadstäckning inom fiygsäkerhetstjänstenhar enligt rapporten tolkats så att täckning skall uppnås för tjänsternasammantagna, vilket kan innebära att över- eller undertäckning kan accepterasför olika typer av tjänster. I rapporten framförs som en rekommendation bl. a.att prissättningen inom flygsäkerhetstjänsten bör utformas så att den så välsom möjligt avspeglar de resursinsatser som ligger bakom prestationerna.