bet · G901UbU2 · 1985-12-31 00:00:00 — om vissa gymnasieskolfrågor m.m. UbU 1985/86:2 1984/85:520 av Kersfi () och ()vari yrkas att uttalar sig för att religionskunskapsämnet skallfinnas som obligatoriskt ämne på gymnasiets tvååriga vårdlinje. 1984/85:611 av () och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna attlivsåskådningsfrågor bör bli ett obligatoriskt moment i utbildningen avvårdpersonal. 1984/85:870 av m. fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen hos regeringen hemställer om förslag om hur utbildningen förcirkusartister skall anordnas i . 1984/85:1024 av () och () vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära förslag om en enhetlig tvåårig utbildning inomgymnasieskolan för vårdpersonal inom handikappomsorg, 2. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära förslag om en ettårig utbildning för redanyrkesverksam vårdpersonal inom gymnasieskolans specialkurser som lägstagodtagbara nivå för vårdpersonal inom omsorgerna, genom en sammanslagning avgrund- och påbyggnadskurs, 3. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära förslag om möjligheten att kompletterakunskaperna i svenska och engelska för den vårdpersonal som saknar utbildning isvenska och engelska på gymnasienivå och är intresserad av vidareutbildning påsociala omsorgslinjen, 4. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära översyn av lärarutbildningen så att såvälgrundutbildning som sociala omsorgslinjen får lärare med erfarenhet av omsorgerom psykiskt utvecklingsstörda. 1984/85:1331 av m. fl. (fp) vari - såvitt nuär i fråga - yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag till försöksverksamhet med ämnet kulturkunskap medreligionskunskap som värdämne, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag om att religionskunskap blir ett obligatorisktämne på gymnasiets tvååriga linjer och i första hand på vårdlinjen. 1984/85:1342 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom åtgärder för att förbättra utbildningen för vårdpersonalen inom omsorgerna. 1 1985/86.14 saml. 1984/85:1847av () och () vari yrkas att UbU 1985/86:2riksdagen hos regeringen anhåller om att åtgärder vidtas som säkrarrörelsehindrade elevers rätt till gymnasieundervisning. 1984/85:1888 av () och ()vari yrkas att uttalar att religionskunskapen får plats som värdämnei kulturkunskapen. 1984/85:1896 av m. fl. (m) vari - såvitt nuär i fråga - yrkas 2. att hos regeringen begär förslag om attreligionskunskap införs som obligatoriskt ämne på gymnasiets tvååriga linjer ienlighet med vad som anförs i motionen. 1984/85:1899 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna att den bör geskolöverstyrelsen i uppdrag att utreda förutsättningarna för enförsöksverksamhet med särskilda språkgymnasier, främst för icke västeuropeiskaspråk. 1984/85:1931 av m. fl. (s) vari yrkas attriksdagen uttalar sig för att religionsämnet skall finnas som obligatorisktämne på vårdlinjen. 1984/85:1933 av () och BengtLindqvist (s) vari yrkas att hos regeringen anhåller om förslag tilländring i elevhemslagen så att den jämväl omfattar gymnasieskolan. 1984/85:2528. av () och Ann-CathrineHaglund (m) vari yrkas att hos regeringen begär förslag omförsöksverksamhet med särskilda matematik- och språkgymnasier. 1984/85:2532 av () och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om satsning på praktiska kunskaper i matlagning/ekonomiskhushållning inom ramen för de åtgärder som vidtas för arbetslös ungdom. 1984/85:2541 av Per m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen uttalatsom fredsundervisningens innehåll. 1984/85:2544 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag som ger invandrarbarn och elever medgrava läs- och skrivsvårigheter möjhghet att på gymnasiet läsa engelska somC-språk. 1984/85:2796 av m. fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts ominformation i handikappfrågor, 2. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts omhandikappades utbildningsmöjligheter efter den obligatoriska skolan. Utskottet UbU 1985/86:2 I detta betänkande behandlar utskottet ett antal motionervilka väckts under allmänna motionstiden under /85 och som tarupp frågor vilka i huvudsak rör gymnasieskolan. I mofionerna 1984/85:520 (c) och 1984/85:1931 (s) yrkasatt bör uttala sig för att religionskunskap skall finnas somobligatoriskt ämne på vårdlinjen. Motionärerna pekar på att religionskunskapvisserligen återfinns bland en rad av tillvalsämnen på linjen men att det harsvårt för att hävda sig i konkurrensen medframför allt engelska, i vilket ämneju krävs fullbordade studier för allmän behörighet till högskolestudier.Motionärerna finner det emellerfid otillfredsställande att vårdpersonalen påsjukhus och inom åldringsvården inte garanteras möjligheter att erhålla bättreberedskap i vad gäller frågor om liv och död, människosyn och religion. Ämnetreligionskunskap har blivit ännu mer angeläget mot bakgrund av att personaleninom vårdsektorn i ökad utsträckning möter invandrare med helt annan kulturellbakgrund än vår egen. Samma tankegångar återkommer i motionerna 1984/85:1331(fp) och 1984/85:1896 (m). Mofionärerna förordar, med hänvisning fill vad deanfört, att religionskunskap bör bli ett obligatoriskt ämne på gymnasieskolanstvååriga linjer, i första hand på vårdlinjen (yrkande 2 i båda motionerna). Även i motion 1984/85:611 (m) erinras om hurlivsåskådningsfrågor speciellt berör vårdpersonal inom sjukhusvård,långtidsvård och åldringsvård. Invandringen har fört med sig nya religioneroch andra synsätt, varför kraven på personalen har ökat. Motionärerna anser attlivsåskådningsfrågor bör bli ett obligatoriskt moment i utbildningen avvårdpersonal. Detta kan, menar mofionärerna, inrymmas inom ramen för ämnetpsykologi eller arbetslivsorientering och bör också beaktas vid fort- ochvidareutbildning av berörd personal. Utskottetvill med anledning av motionerna anföra följande. Som utskottet ser det tar mofionärernas förslag sikte påatt genom undervisning i ämnet religionskunskap och genom ökade insikter ilivsåskådningsfrågor ge eleverna på främst vårdlinjen bättre förutsättningaratt på ett tillfredsställande sätt möta de krav som de ställs inför under sinkommande yrkesverksamhet. Utskottet delar mofionärernas uppfattning att skolangenom sin undervisning skall ge eleverna den beredskap som krävs vid vård avgamla och svårt sjuka, bl. a. i vad avser psykologiskt stöd, frågor om liv ochdöd och religiösa spörsmål. Utskottet vill peka på att kursplanen för ämnetvårdkunskap (social servicelinje) bl. a. föreskriver att eleven genomundervisningen skall skaffa sig kunskaper om vård av svårt sjuka och döende somvårdas i hemmet samt kunskaper om egna och andras reaktioner. Vidare föreskrivsför samma ämne (vårdlinjen) att eleven skall utveckla förmågan att ivårdarbetet förstå och respektera människors rätt till bl. a. personligintegritet med hänsyn till bl.a. kulturell och religiös bakgrund. Eleven skallskaffa sig insikt om den speciellaomvårdnad som krävs och de förväntningar patient och anhörig har UbU1985/86:2 påpersonalen vid sjukdom som leder fill död samt skaffa sig fördjupade kunskaperom vård i livets slutskede och betydelsen av sjukvårdspersonalens omsorg ompatient och anhöriga. Eleven skall också skaffa sig insikt om egen förmågaatt skapa kommunikation och goda relationer mellan vårdpersonal, ' sjuka ochanhöriga samt hur man bearbetar upplevelser och attityder tillsammansmed övriga i arbetslaget. I regeringens skrivelse 1982/83:31 om vård i livetsslutskede, m. m. redovisades de åtgärder som regeringen hade vidtagit medanledning av betänkanden och rapporter från utredningen (S 1974:09) rörandevissa frågor beträffande sjukvård i livets slutskede. I avsnittet Underlag tillvårdprogram behandlas bl. a. etiska och religiösa frågor. a. följande (s. 9): Vården av döende måste präglas avrespekt för människors etiska och religiösa övertygelse. Det är viktigt attdöendes önskemål om att få kontakt med t. ex. en präst snabbt kan fillgodoses.Sjukhusens andliga vård genom och andra trossamfund bör ges godaarbetsmöjligheter och bör intimt samverka med vårdpersonalen.Minoritetsgruppers religiösa behov bör om möjligt också tillgodoses. Även dessaandliga och efiska frågor bör behandlas i underlaget fill vårdprogram. Utskottet har i det föregående somsin uppfattning angett att eleverna genom undervisning skall erhålla sådanakunskaper och insikter i bl. a. religiösa spörsmål att de i sin yrkesutövningvid vård av gamla och svårt sjuka på ett fillfredsställande sätt kan möta dekrav som ställs. Vidare har utskottet redovisat dels läroplanensföreskrifter om undervisning i sådana ämnesmoment som avser bl. a. kunskaper ilivsåskådningsfrågor, dels vad som uttalats i frågan i regeringens skrivelse1982/83:31. Oaktat dessa redovisade förhållanden vill utskottet med hänvisningtill vad som anförs i flertalet av de förevarande motionerna inte utesluta attämnet religionskunskap har en nyckelroll, när det gäller att ge eleverna godakunskaper i nu berört hänseende. Den gymnasiala yrkesutbildningen ses f. n. över av en särskildarbetsgrupp inom (). Arbetsgruppen väntas redovisa sinaöverväganden och förslag innevarande år. Enligt utskottets mening är det mot bakgrund av vadutskottet har anfört om undervisning i livsåskådningsfrågor m. m. av värde attreligionskunskapsämnets ställning blir föremål för överväganden i samband medberedningen av ÖGY:s förslag. Därvid bör möjligheten prövas att föra inreligionskunskap som obligatoriskt ämne på vårdlinjen och socialaservicelinjen. Detta bör med anledning av motionerna 1984/85:520,1984/85:611, 1984/85:1331 yrkande 2, 1984/85:1896 yrkande 2 och 1984/85:1931som sin mening ge regeringen fill känna. I motionerna 1984/85:1331 (fp) yrkande 1 och 1984/85:1888(c) berörs den försöksvis bedrivna verksamheten med ämnet kulturkunskap. Medhänvisning till vad i mofionerna anförts om bl. a. religionens betydelse förutformningen av mänsklig kultur begärs att regeringen skall lägga fram förslagom försöksverksamhet med ämnet kulturkunskap med religionskunskap somvärdämne. beslutade på förslag av regeringenatt försöksverk- UbU 1985/86:2 samhet med ämnet kulturkunskap får anordnasfr.o.m. /85 (prop. 1983/84:100 bil. 10, UbU 1983/84:19, rskr.1983/84:321). Av vad utskottet då hade erfarit framgick att man inte avsett attutesluta vare sig religionskunskap som värdämne eller religionskunskapsläraresom ansvariga också för ämnet kulturkunskap. Regeringen har sedermera meddelatbestämmelser om försöksverksamhet med ämnet kulturkunskap i gymnasieskolan(SÖ-FS 1984:128). Av dessa framgår bl. a. att vid uppläggningen avundervisningen i kulturkunskap skall särskilt sambanden med andra ämnen såsomhistoria, samhällskunskap, språk, religionskunskap och musik -beaktas. Med det anförda avstyrker utskottet mofionerna1984/85:1331 yrkande 1 och 1984/85:1888. I mofion 1984/85:2544 (m) anförs att det för vissa barn,t. ex. invandrare och barn med grava läs- och skrivsvårigheter, brukar uppståen konflikt mellan å ena sidan behovet av att få koncentrera sig på träning avbasfärdigheter såsom att läsa och skriva, å andra sidan deras önskan att läsaengelska. På högstadiet uppstår svårigheter att följa undervisningen i engelskaallmän kurs. Enligt motionären skulle möjligheten att läsa engelska som C-språki gymnasieskolan förbättra de berörda barnens situation. De skulle kunna fåkoncentrera sig på basfärdigheterna i svenska under högstadiefiden samtidigtsom de vore säkra på att få lära sig engelska i gymnasieskolan. Medanledning av mofionen vill utskottet peka på följande förhållanden. Som villkor för allmän behörighet att anta tillgrundläggande högskoleutbildning gäller bl. a. att den som söker utbildningenbl. a. har kunskaper i engelska, som motsvarar slutförd lärokurs om minst tvåårskurser på någon hnje i gymnasieskolan. Engelska är inte nybörjarspråk igymnasieskolan, vilket i praktiken innebär att den studerande för att kunnafölja undervisningen i engelska i gymnasieskolan bör äga kunskaper motsvarandegrundskolans utbildning i engelska, när studierna påbörjas. Den av motionärenförordade ordningen med engelska som C-språk (nybörjarspråk) för vissa elever igymnasieskolan medför inte att de erhåller behörighet i berört hänseende förhögskolestudier utan kompletterande studier. Att införaengelska som C-språk medför ökade kostnader. Enligt gällande bidragsbestämmelser utgår stathgt bidragfill kostnaderna för stödundervisning i svenska i som anordnas delsför elever som har minoritetsspråk som hemspråk, dels för invandrarelever somhar svenska som huvudsakligt hemspråk och som har behov av stödundervisning.Sådan stödundervisning får anordnas i stället för undervisningen enligtfimplanen. För elever i gymnasieskolan som har minoritetsspråk somhemspråk och som behöver och önskar delta i extra undervisning i svenskaanordnas sådan undervisning i form av stödundervisning eller undervisning iämnet svenska som främmande språk. I det senare fallet sker undervisningen iutbyte mot fimmar i den ordinarie undervisningen (jfr 8 kap. 4 d §skolförordningen och förordning 1982:490 om extra undervisning i svenska förvissa elever i gymnasieskolan). Beträffande sådana andra elever än invandrarelever som hargrava läs- och UbU 1985/86:2 skrivsvårigheter och som berörs i motionenerinrar utskottet om de särskilda resurser (förstärkningsresurser) somdisponeras inom såväl som gymnasieskolan för dessa elever. Med hänvisning till de redovisade förhållandena föreslårutskottet att avslår motion 1984/85:2544. Skolans fredsundervisning behandlas i motion 1984/85:2541(m). Enligt motionen har kritik riktats mot det sätt på vilketfredsundervisningen har planerats och genomförts. Motionärerna kräver ettuttalande av om innehållet i fredsundervisningen varav det skallframgå att skolan främjar freden genom att ge eleverna en saklig undervisningom dess förutsättningar och om orsaker fill krig. Skolarbetet bör präglas avriksdagens enhälliga uttalande om frihetens betydelse för en varaktig fred. Iundervisningen i samhällskunskap och historia bör säkerhetspohfiken ochförsvarets uppgift att bevara freden behandlas utförligt. Med anledning av motionsledes framförda förslag behandladeutskottet under det förra skolans undervisning om freds- ochkonfliktfrågor (UbU 1984/85:4 s. 9 f.). Utskottet anförde bl. a. att det är enviktig uppgift för skolan att ge eleverna kunskaper om förhållanden som lederfill mänskliga, sociala och nationella konflikter, så att elevernas engagemangför fred och internationell förståelse ökar. Utskottet pekade på att frågor omfred och internationellt samarbete tas upp i läroplanerna för ochgymnasieskolan och konstaterade därmed att undervisning i frågor om fred ochinternationell förståelse skall meddelas i skolan. Utskottet underströk detangelägna i att fredsundervisningen sker i sådana former att elevernaskunskaper om fredens förutsättningar och om krigs orsaker förbättras.Fördjupade kunskaper i samhällskunskaps- och historieämnena är härvidlag avcentral betydelse, menade utskottet. Mot bakgrund av nu förevarande motion vill utskottet delshänvisa fill sin behandling av frågan om fredsundervisningen under det förrariksmötet, dels anföra följande. Liksom all annan undervisning i skolan måstefredsundervisningen vara inriktad på kunskapsuppbyggnad och präglas avobjektivitet och saklighet. Enligt utskottets uppfattning bör frågor om frihet ochsjälvständighet ha en självklar plats i undervisningen. () har givit ut ettservicematerial Fredsundervisning med underrubrikerna Fred, Frihet,Utveckling, Mänskliga rättigheter (S 85:13, 25 sidor). SÖ vill med materialetge synpunkter på hur undervisningen om fredens villkor och förutsättningar kanutformas och ges en starkare förankring i skolan. a. framhålls följande.Det är en självklarhet att fredsundervisningen måste bygga på och krävakunskaper. Det rör sig om invecklade och komplicerade sammanhang, där det intefinns några enkla svar och lösningar (s. 18). I det sammanhanget erinras om atten korrekt och saklig behandling av den av riksdag och regering fastlagdasäkerhetspolitiken skall ingå som en självklar del i fredsundervisningen. Utskottet har tidigare konstaterat att läroplanerna förgrundskolan och gymnasieskolan innehåller sådana bestämmelser att undervisningi freds- och konfliktfrågorskall meddelas i skolan (jfr s. 8 ff. i SÖ:s servicematerial). UbU1985/86:2 Enligt utskottets uppfattning bör läroplanernas föreskrifter, det avSÖ utgivna servicematerialet och ett fortsatt arbete med de nu aktuellafrågorna från berörda myndigheters sida kunna medverka till att fredsundervisningeni skolan sker i tillfredsställande former. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motion 1984/85:2541. I motion 1984/85:2532 (m) erinras om att stora ekonomiskaresurser satsas för att råda bot på ungdomsarbetslösheten. Av skäl som närmareutvecklas i motionen - mofionärerna pekar bl.a. på att det råder brist påutbildad personal inom storhushållssektorn och bland hemsamariter-finnermotionärerna det angeläget att en del av de medel som står till förfogande förarbetslös ungdom satsas på att lära ut grundkunskaper i bl. a. praktiskmatlagning och ekonomisk hushållning. Utskottet avstyrkte under /84 ett likartatmotionsyrkande och hänvisade då till att ifrågavarande önskemål om utbildningarbör kunna tillgodoses inom det reguljära systemet med specialkurser, inkl. delokalt arbetsmarknadsanknutna specialkurserna (LA-kurserna) (UbU 1983/84:19 s.42). Med samma mofivering avstyrker utskottet även förevarande motion. Förslag om nya utbildningar I motionerna 1984/85:1024 (c, fp) och 1984/85:1342 (s)föreslås med hänvisning fill likalydande mofiveringar ett i huvudsaksamstämmigt åtgärdsprogram för utbildning av vårdpersonal inom omsorgerna ompsykiskt utvecklingsstörda. Förslagen framförs mot bakgrund av att beredningenav den nya omsorgslagen (prop. 1984/85:176, SoU 1984/85:27, rskr. 1984/ 85:386)inte mynnade ut i förslag om åtgärder för att förbättra den berörda personalensutbildning. Motionärerna pekar bl. a. på att ungefär hälften av vårdpersonalenpå vårdhem och specialsjukhus helt saknar utbildning för sitt arbete. Förslageninnebär i huvudsak följande. En enhetlig tvåårig utbildning bör skapas inomgymnasieskolan för ifrågavarande vårdpersonal. Redan yrkesverksam vårdpersonalbör kunna erhålla en ettårig utbildning inom ramen för gymnasieskolansspecialkurser genom sammanslagning av nuvarande kortare grund- ochpåbyggnadskurser. Den vårdpersonal som saknar utbildning i svenska och engelskapå gymnasienivå och som önskar fortsatt utbildning i högskolan (socialaomsorgslinjen) bör få möjlighet fill kompletterande studier. Slutligen bör enöversyn av lärarutbildningen ske så att såväl grundutbildningen somutbildningen på sociala omsorgslinjen har lärare med erfarenheter av omsorgerom psykiskt utvecklingsstörda. Utskottetvill med anledning av mofionerna anföra följande. I vad gäller frågan om en enhetlig tvåårig utbildning inomgymnasieskolan för vårdpersonal inom omsorgerna om psykiskt utvecklingsstördahar utskottet inhämtat att SÖ planerar att i samråd med arbetafram och föreslå en enhetlig gymnasial utbildning för personalinom ifrågavarande område. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet yrkande 1i motion 1984/85:1024 och mofion 1984/85:1342 i motsvarande del. Beträffandeen ettårig utbildning för redan yrkesverksam vårdpersonal är detmöjligt att, om så anses mofiverat och ändamålsenligt, lägga samman UbU1985/86:2 befintligakorta utbildningar (specialkurser) till en längre specialkurs. utskottetser det kan motionärernas förslag genomföras utan någon åtgärd Utskottet vill i sammanhanget erinra om att utskottet senaredenna dag kommer att fatta beslut i anledning av förslag av regeringen omuppdragsutbildning (prop. 1984/85:195). Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna 1984/85:1024 yrkande 2 och 1984/85:1342 i Under en övergångstid fram fill gäller attkunskaper i engelska inte krävs för den som söker att bli antagen till ettantal nya vårdutbildningar, bl. a. sociala omsorgslinjen, och är behörig enligtden s. k. Den som därefter behöver komplettera sina kunskapergenom studier i engelska eller annat ämne för att erhålla behörighet förtillträde fill grundläggande högskoleutbildning bör normalt kunna hänvisas fillden kommunala eller statliga vuxenutbildningen. Något uttalande av omförslag av regeringen beträffande komplettering av kunskaper i svenska ochengelska i enlighet med mofionärernas önskemål anser utskottet inte varapåkallat. bör därför avslå yrkande 3 i mofion 1984/85:1024 och1984/85:1342 i motsvarande del. När det slutligen gäller motionärernas yrkande om enöversyn av berörd lärarutbildning vill utskottet erinra om att en avuniversitets- och högskoleämbetet (UHÄ) tillsatt arbetsgrupp för översyn avvårdlärarhnjen lade fram en rapport med förslag om en förnyadvårdlärarutbildning. Rapporten har remissbehandlats och är föremål förytterligare beredningsarbete inom UHÄ. Utskottet har erfarit att förslag frånämbetet till regeringen i ärendet kan väntas . Med hänvisninghärtill avstyrker utskottet även yrkande 4 i motion 1984/85:1024 samtmotsvarande del av motion 1984/85:1342. Enligt vad som anförs i mofion1984/85:870 (vpk) riskerar det kunnande och artisteri som lockat människor tillde svenska cirkusarna att inte kunna förnyas, då det inte finnsmöjligheter till utbildning i vårt land för dem som vill bli cirkusarbetareeller cirkusartister. bör, föreslår motionärerna, mot bakgrund häravav regeringen begära förslag om hur utbildning för cirkusartister skallanordnas i . behandlade under /81 utförligtfrågan om utbildning av cirkus- och varietéarfister (mot. 1979/80:1291, UbU1980/ 81:3). Utskottet, som hade inhämtat yttranden över den då föreliggandemotionen från UHÄ, SÖ och , fann att frågan om utbildning inomlandet av cirkus- och varietéartister kompliceras av många olika faktorer.Utskottet menade vidare att det inte fanns ekonomiska förutsättningar för ensatsning på ifrågavarande utbildning. På utskottets förslag avslog riksdagenmotionen. Utskottet anser inte att förutsättningarna har förändrats.Det bör i sammanhanget påpekas att det är fråga om en heterogen yrkesgrupp, förvilken rekryteringsunderlaget måste antas vara begränsat i ett litet land somSverige. Studiehjälp och studiemedel kan beviljas för genomgång avsådan utbildning utomlands som saknas i eller som innehållsmässigtväsentligt skiljer sig från närmaste svenska motsvarighet (jfr Föreskrifter om studiehjälpoch studiemedel för utlandsstudier. Centrala studiestödsnämn- UbU 1985/86:2dens författningssamling, CSNFS 1983:22). Med det anförda avstyrker utskottetmotionen. "Språkgymnasier" m. m. I motion 1984/85:2528 (m) erinras om verksamheten medkombination av gymnasieskolstudier och specialidrott och den försöksverksamhetmed personliga intresseval i vad avser estetiska ämnen varom riksdagenbeslutade (jfr UbU 1983/84:29 s. 21). Motionärerna anser att sammamöjligheter till specialisering bör ges i ämnen som matematik och språk. Med.hänvisning härtill bör av regeringen begära förslag om försöksverksamhetmed särskilda matematik- och språkgymnasier. Ett likartat förslag framförs i motion 1984/85:1899 (c),vari hemställs att SÖ av regeringen ges i uppdrag att utreda förutsättningarnaför en försöksverksamhet med särskilda språkgymnasier, främst för icke västeuropeiskaspråk. Motionären hänvisar till att möjligheterna till utbildning i dessa språkvid unga år är otillfredsställande. I samband med behandlingen av proposition 1983/84:116 omgymnasieskola i utveckling hade utskottet att ta ställning bl. a.till motionsledes framförda förslag om försöksverksamhet med språkgymnasier(UbU 1983/ 84:29 s. 21 f.).