bet · G901LU34 · 1985-12-31 00:00:00 — Redan under föregående avsnitt underströk utskottetbehovet av ökade kunskaper hos konsumenterna för atl målen medkonsumentpolitiken skall kunna förverkligas. Vid sidan av utbildningsinsatserbehövs en förbättrad information till konsumenlerna, I detta avsnitt behandlarutskottet del allmännas ansvar för konsumentinformation. Utskottet behandlardärefter i de närmast följande avsnitten förelagens informationsansvar, I propositionen (s, 30) föresläs att i den allmännakonsumentinformationen mera vikt skall läggas vid hushållens störreplaneringsfrågor, budgetrådgivning och prisinformation. Konsumentverketsuppgifter blir främst alt tillhandahålla underlag i olika avseenden för denallmänna konsumentinformationen. Del kan gälla all publicera information ochstimulera lill debatt och opinionsbildning i frågor som är av betydelse förkonsumenterna, I verkets arbete kan också ingå all utarbeta och sammanställamer övergripande information som inte kan komma fram genom enskilda förelagseller branschorganisationernas försorg. Föredragande statsrådet understrykervidare alt publikationer måste få en bredare spridning än somhittills varil fallet. Föredraganden anser all bör söka träffaöverenskommelser med olika branschorganisationer, konsumentkooperationen m,fl.om en ökad spridning exempelvis till köpslällena, 1 propositionen betonas ocksåatt prisinformationen är en viktig uppgift som måste ges prioritet ikonsumenlpoliliken. Utskottet har inle något atl invända mot den beskrivningav inriktningen av den allmänna konsumentinformationen som sålunda lämnats ipropositionen varför utskottet tillstyrker att godkänner förslaget, Etl viktigt underlag för konsumentinformationen utgörvariiprovningar-na. De kan utföras antingen inom eller läggasut på andra provningsorgan. Medel för provningarna finns inom ramen för verketsanslag. utför också varuprovningar på uppdrag. Uppdragsverksamhetenbedrivs efter principen om full kostnadstäckning, 1 propositionen (s, 33) erinras om att syftet medvaruprovningsverksam- helen är alt främja utvecklingen av bättre produkter samt att utarbeta underlag för information. Vidare påpekas att förfogar över de enda statliga provningsresurserna i landet för funktionsundersök ning av tvättmaskiner, diskmaskiner, lorklumlare och köksfiäklar saml all 33 3 Rik.tdagen 1985/86. efterfråganfrän allmänheten och konsumentvägledare på information om LU 1985/86: 34 dessaapparater är slor. Föredragande statsrådet anser atl det arbete konsumentverketbedriver på området är viktigt och atl del bör fortsätta. Han pekar vidare påall behovet av metodutveckling vad avser provning av konsumentvaror allmäntanses vara myckel stort. Med hänsyn härtill föresläs att böröverväga möjligheterna all utveckla och utöka verkets provningsverksamhet bådevad avser volym och provnings-områden, I detta syfte förordas ocksä atl manprövar en ordning som innebär att marknadsmässig hänsyn tas vid prissättningenoch att tillåts få ekonomiskt överskott av provningarna, Molionärerna i molion 405 (fp) instämmer i förslaget attkonsumentverkets varuprovningsverksamhet skall utvecklas, 1 motionen påpekasatt resultatet av varuprovningar är del som mest efterfrågas av konsumenternai samband med rådgivning. Motionärerna understryker också viklen av ettutvidgat internationellt samarbete mellan olika provningslaboratorier. Genomen utökad provningsverksamhet kan man, framhålls det vidare, få en fortlöpandeproduktkontroll som är till gagn för såväl konsumenter som producenter.Motionärerna anser att en nackdel med den provningsverksamhet somkonsumentverket bedriver på uppdrag är att del är fabrikanterna som besiämmervilka varor som skall provas. För alt en provning skall vara tillfredsställandefrån konsumentsynpunkt bör alla märkesvaror inom samma varugrupp provasjämsides. framtida provningsverksamhet bör enligl motionärernabedrivas enligt de synpunkter som motionärerna anfört, Mofionärerna yrkar attdet anförda ges regeringen till känna (yrkande 3 delvis). En motsatt inställning lill förslaget om utvidgadvaruprovningsverksamhet redovisas i molion 402 (m), Molionärerna ifrågasätter(yrkande 2 delvis) om det är eftersträvansvärt att konsumentverketsprovningsverksamhet utvecklas och expanderar. Verksamheten har främstavsett hushållskapilalvaror, och enligt motionärerna förefaller det lämpligareatt provningen av varor inom denna förhållandevis begränsade varugruppsuccessivt överförs lill statens provningsanstalt. bör iframtiden, påpekas det vidare, även lägga ut provningar på andra lämpligaprovningsinslilutioner. har uppgetl alt verket fått allt mindreresurser över för egna varuprovningar. Uppdragsverksamheten har däremot ökat.Provningsverksamheten domineras av tester av varors kvalitet. Möjligheternaatt pröva varors livslängd är däremot mycket begränsade. Framför allt isistnämnda hänseende krävs ökade satsningar pä metodutveckling. Verket har förnärvarande inte tillräckliga resurser för sådana satsningar. Erfarenheter avmetodutveckling etc, kan dock ibland erhållas frän andra länder, och det finnselt nordiskt samarbete på området. Enligt kan ökade intäkterfrån provningsverksamheten leda till att verket kan företa flera egnaprovningar vilket i sin tur kan främja metodutvecklingen. Av konkurrensskälbedömer verket det dock inle vara möjligt atl i någon nämnvärd grad höjapriserna pä uppdragsprovningarna. Utskottet delar den uppfattning som föredraganden ochkonsumentver ket gett uttryck för, nämligen att varuprovningsverksamheten ger ett bety- 34 delsefulllunderlag för den allmänna konsumentinformationen. Med hän- LU 1985/86:34 synhärtill ser ulskotlet med tillfredsställelse all verkets erfarenheter påområdet nu tas till vara och atl möjligheterna att vidareutveckla verksamhetenövervägs, Ulskollel delar också mofionärernas i motion 405 uppfattning attresultatet av en provning av varor inom en varugrupp blir av större värde förkonsumenlerna om undersökningen omfattar merparten av de märkesvaror som finns.Det är därför viktigt atl man inriktar sig på atl få med så många märkesvarorsom möjligt i testerna. Det bör dock framhållas att förutsättningen för denuppdragsfinansiera-de provningsverksamheten är all förelagen frivilligt vändersig till för atl få sina produkter testade. Mot denna bakgrundär det angelägel att verket ocksä har resurser för egna kompletterande undersökningar.Utskottet ser därför positivt på vad som sägs i propositionen om all man. närdet gäller varuprovningsverksamheten, bör pröva en ordning som innebär attmarknadsmässiga hänsyn las vid taxesätlningen och att verket tillåls fä ettekonomiskt överskott av provningarna. Som verket framhållit torde emellertid avkonkurrensskäl möjligheterna vara begränsade att få några mer betydandeöverskott. Utskottet kan ocksä ställa sig bakom vad motionärerna anfört ombetydelsen av ell utvidgat internationellt samarbete pä området. Genom detanförda får motionärernas synpunkter enligt utskottets mening ansestillgodosedda, och molion 405 yrkande 3 bör därför inle i denna del föranledanägon särskilda åtgärd. Vad utskottet anfört ovan innebär alt utskottet inte kanbiträda förslaget i motion 402 om att överföra provningsverksamhetenbeträffande hushälls-kapitalvaror från till statensprovningsanslalt. Ulskotlet erinrar också om att sådana propåer omöverfiyttning av varuprovningsverksamheten tidigare avvisats av ,senast vid föregående (LU 1984/85:39), Givelvis ankommer det päkonsumentverket att bedöma om andra provningsinstitutioner i ett förekommandefall har bättre provningsresurser än verket. Utskottet utgår från atl verket isådana fall lägger ul provningarna på dessa organ, ett förfarande som förövrigt redan lorde tillämpas. På anförda skäl avstyrker utskottet bifall tillmolion 402 yrkande 2 i denna del. Ansvaret för marknadsföring av och information om varor ochtjänster ligger i första hand hos de enskilda förelagen. Som ulskollel tidigareanfört har en påtaglig sanering av marknaden skett när det gäller vilseledandeoch otillbörlig marknadsföring. Del förhållandel utesluter emellertid inle allinsatser görs för all ytterligare höja nivån på företagens information tillkonsumenlerna, 1 del följande behandlar utskottet vissa frågor omförbättrad marknadsföring och information lill konsumenlerna. En viktig del i företagens information till konsumenternautgör prismärk- 35 ningen på varor. En allt större del av varusortimentet i handeln märksnumera med den LU 1985/86: 34 s, k, EAN-koden, Varumärkningen sker då med ensifferkod och en optiskt läsbar strecksymbol, 1 bulikskassan avläsesEAN-symbolen med en optisk läsare ansluten lill en dalor. Butiksdalornidentifierar varan, anger pris och övriga uppgifter. Uppgifterna noteras påkassakviiiol och ger butiken information om varuflödet genom butiken. har efter förhandlingar med representanterför handeln utfärdat riktlinjer för prisinformation till konsumenter vidmarknadsföring av varor i detaljhandeln. Riktlinjerna trädde i kraft den 1januari 1983. öm prisinformation i allmänhet gäller enligt riktlinjerna alt denskall vara tydlig och lättläst och presenteras på ett sådant säll att det inteuppstår nägon tvekan om vilken vara den avser. När del gäller frågan varprisinformation skall finnas sägs alt på säljställe skall prisinformationlämnas för varor som hålls tillgängliga för självbetjäning eller exponeras påsådant sätt att konsumenterna kan förbereda köp utan hjälp av personal.Prisinformationen skall vara placerad lätt åtkomlig på varan eller i dessnärhet. Vidare bör prisinformation lämnas vid exponering i skyltfönster ellervid skyltning utanför säljstället, och det anges vara av särskild betydelsefrån konsumentsynpunkt atl prisinformation lämnas för vissa närmarespecificerade varugrupper. För en vara som beskrivs särskilt i annons, ikatalog eller i annan skriftlig eller bildmässig framställning skallprisinformation lämnas. I förebyggande syfte träffade år 1979en överenskommelse med näringslivet om atl vid införandet av butiksdator den individuellaprismärkningen skulle behållas till dess atl en för konsumenternatillfredsställande prisinformation och kontroll säkerställts. Konsumentverketsstyrelse har beslutat atl denna överenskommelse skall stå fast. I propositionen anför föredragande statsrådet (s, 36) altkonsumenlerna har en grundläggande rätt alt få fullgod prisinformation vid valav varor på säljstället, Enligl föredraganden är prisinformationen centralockså när det gäller priskonkurrensen företag emellan. Föredraganden hänvisartill de ovan redovisade riktlinjerna och till alt förhandlingar pågår mellankonsumentverket och handeln om formerna för prisinformationen. Med hänsyn tillde pågående förhandlingarna saknas enligl föredragandens mening anledning förstatsmakterna att nu uttala sig i frågan. Enligt motionärerna i molion L225 (s) ger samtligahittills genomförda undersökningar om prisinformation stöd ål uppfattningen attklarprismärk-ningen bör bibehållas till dess all etl prisinformalionssyslemframiagils som stärker i stället för atl försvaga konsumenternas ställning, I motionen anförs vidare all det framstår som alltmeruppenbart all de parter som diskuterat frågan om prisinformation sedan 1979inte kan lösa uppgiften. De rekommendationer som finns pä området kan enliglmotionärernas uppfattning knappast anses som tillräckligt bindande, och del ären uppenbar risk alt handeln fortsätteratt successivt minskaklarprismärk-ningen. För att säkerställa konsumenternas rätt till godprisinformation och goda kontrollmöjligheter, vilkel innebär enklarprismärkning, finner motionärerna det nödvändigt alt frågan blirföremål för lagstiftning.Motionärerna yrkar atl hos regeringen anhåller om LU 1985/86: 34förslag till lag om klarprismärkning inom dagligvaruhandeln, I molion L234 (s) framhålls all lagstiftningen, när delgäller prisinformation, är bristfällig och att del därför krävs förbättringari den konsumenlpolitiska lagstiftningen. Enligl molionärerna skallprisinformation vara klar och entydig och finnas pä eller myckel nära varansåväl vid skyltning i butiksfönster som i butikshyllan. Motionärerna yrkar allriksdagen uttalar sig för en förstärkning av lagstiftningen om prisinformation, I molion L250 (vpk) hänvisas till resultatet av enundersökning som () utfört om konsumenternasinställning lill prismärkningen pä varor, Enligl motionärerna är del uppenbart,alt det nya prismärkningssyslem som införts i butiker med dalakassor innebär enförsämring för kunderna. Del är svårare alt avläsa varans pris och det finnsinga möjligheter för kunderna att innan varorna skall betalas vid kassan få enuppfattning om vad varorna totalt kommer all kosta, Molionärerna understrykeratl konsumenternas intressen måste hävdas och alt den pågående utvecklingennär det gäller det nya prismärkningssyslemel därför bör stoppas, Ifortsättningen bör gälla att del skall finnas prismärkning direkt på varorna,Molionärerna yrkar alt vad sålunda anförts ges regeringen till känna. Frågan om prisinformation tas upp också i den medanledning av proposition 121 väckta motionen 409 (s). Motionärerna framhålleratl del brister i prisinformation vid skyltning och reklam. Dettaförhållande är enligl molionärerna speciellt lill förfång för hushåll medmindre inkomster och för konsumenter som har svårigheter när det gällerspråkförståelse och fysisk rörlighet, Molionärerna hänvisar till atl man isåväl som har lagfäst konsumenternas rätt lill prisinformationäven vid reklam och skyltning; dock med rätt för konsumentmyndighet att meddelaundantag om stora praktiska svårigheter lägger hinder i vägen. Lagarna iDanmark och , som är frän 1977 resp. 1978, synes ha fungerat väl. Enligtlagarna skall priserna på varorna anges redan i skyllfönslrel. Motionärernaanser att del måste vara såväl i konsumenternas som i den fria konkurrensensintresse att en motsvarighet införs också i , Motionärerna understryker all del inför den ökandedatoriseringen av detaljhandelns lager- och kassaverksamhet är viktigt atträtten till rejäl prisinformation slås fast. Enligt motionärerna är del försenl för hushållen att få reda på priset först när varan skall betalas i kassan;då är det svårt atl ändra köpbeslutet, Molionärerna framhåller vidare all del iell skede av den ekonomiska utvecklingen, dä alla partier strävar efter all fåner prisökningstakten, är viktigt atl praktiska möjligheter finns förkonsumenterna atl kunna avgöra rimligheten i prissättningen och kunna beivraprishöjningar eller prisskillnader vilka bedöms vara dåligt underbyggda. Medhänsyn till det anförda och under hänvisning till lagutskottets uttalande vid1984/yrkar motionärerna alt regeringen ges lill känna att denskall återkomma lill med etl förslag lill lag om prisinformation. Frågan om prismärkning på varor har tidigare behandlats avriksdagen . Som framhålls i motion 409 prövades frågan senast vid 1984/, I sitt av godkända betänkande LU 1984/ 37 85:39uttalade lagutskottet (s, 13) all utskottet för sin del helt kunde LU1985/86:34 ansluta sig lill den uppfattning som avspeglas i konsumentverketsställningstaganden och de då aktuella motionerna, nämligen atl den individuellaprismärkningen på varor mäste bibehållas till dess att en för konsumenternatillfredsställande prisinformation kunde säkerställas pä annat säll. mening borde - i avvaktan på bl, a, den i SPK:s regi pågåendeundersökningen om konsumenternas inställning till prisfrågan -inte någraåtgärder vidtas frän statsmakternas sida. Utskottet tillade att, om del skullevisa sig all det inle går att på frivillighetens väg få en tillfredsställandeordning lill stånd, del emellertid är nödvändigt att regeringen tar upp frågantill behandling och därvid även prövar möjligheten lill lagstiftning päområdet. Sedan utskottet senast prövade frågan har följandetre undersökningar om prismärkning gjorts, SCB har på uppdrag intervjuat I 863konsumenter i 18 butiker i vilkadatakassor införts och i vilkaprislappsmärkningen ersatts av annan prisinformation. Resultatet visar bl. a,att något över hälften av konsumenterna i dessa butiker var missnöjda medprisinformationen samt alt nästan ivå tredjedelar av konsumenlerna äter vill haprislappar pä varorna, även om en sådan åtgärd kunde leda lill högre priser. har tillsammans med handeln genomförtbutiksförsök i vilka konsumentpaneler från fyra olika organisationer deltagit.Syftet var all bedöma de olika former för alternativ prisinformation somhandeln föreslagit samt att belysa olika problem för konsumenlerna i derasinköps-arbete. Konsumentpanelerna har i slort sett varit positiva till denalternativa prisinformationen (hylletiketter, prisskyltar, bildskyltar) somprovades i försöksbutikerna även om förbättringar önskats på vissa punkter.Försöken har dock utmynnat i en osäkerhet om konsumenterna verkligen är bereddaatl avsätta extra tid och arbete för den hopsummering och kontroll av inslagnapriser som i varje fall en del konsumenter regelmässigt vill kunna göra, SPK har genomfört en undersökning avprisinformationen i dagligvarubuliker. Resultaten frän denna beräknas enligtvad upplyst bli publicerade , Enförundersökning 1984 antydde all prisinformationen i butikerna varbristfällig. Utskottet vill i detta sammanhang också hänvisa till attmarknadsdomstolen pä talan av Kö beslutat atl elt företag iMalmö skall vid marknadsföringen i bolagets butik av vissa livsmedel varaskyldig att på varorna eller i näraianslutning till dessa lämna uppgift omaktuellt pris per kilo eller liter av resp, vara, det s, k, jämförpriset,Uppgiftslämnandet skall ske enligt de principer som anges i en av SPK avgivenrapport om beräkning och presentation av ordinarie jämförpriser på livsmedel.Genom avgörande har således konsumenternas positionerflyttals framåt i denna viktiga fråga. har tagit kontakt medledningarna för resp, handelsblock för att söka överenskomma med dessa om att prislapparna tills vidare skall behällas. För all inle hindra utvecklingen skall dock handeln i särskilda teslbutiker kunna pröva syslem med mins- 38 Enligt vad som upplysts vid ulskotlels hearing LU 1985/86:34med verket har positiva svar erhållits frän de stora handelsblocken, KF, ICA,Vivo och Favör, En överenskommelse, som innebär att detaljhandeln utfäsler sigatt behålla prismärkningen pä varorna i nuvarande utsträckning med undantagför vissa teslbutiker, kan därför beräknas föreligga . Utskottet konstaterar för sin del att de undersökningarsom gjorts talar för alt man i varje fall tills vidare bör behållaprismärkningen på varorna. Utskottet hälsar därför med tillfredsställelse altdet av allt att döma kommer att träffas enöverenskommelse mellan och detaljhandeln om ett bibehållande avprislappsmärkningen. Med hänsyn till del anförda och lill det utredningsarbetesom i övrigt pågår är det enligl ulskotlels mening inle för närvarandeerforderligt med nägon ytterligare åtgärd frän sida. Genom vad somsålunda förekommit får ocksä de önskemål som ligger till grund förmotionärernas yrkande anses ha blivit i huvudsak tillgodosedda. Utskottetavstyrker därför bifall lill motionsyrkandena i denna del. föreslog att konsumentverketskulle fä i uppdrag atl samla olika intressenter för att diskutera reklamensinnehåll, metoder och effekter samt föreslå metoder atl motverka negativa dragi utvecklingen. Arbetet borde särskilt ta sikte på s, k. livsstilsreklam ochreklam riktad till barn och ungdom. En utvärdering av insatserna borde görasinom en flerärsperiod, I proposiiionen (s, 37) anförs all flera remissinstanserkänt oro inför den s, k, livsslilsreklamens utveckling, I del sammanhangetåterges delar av remissvar i vilkel bl, a, sägs altmarknadsföringen under senare är i allt större utsträckning övergått till atlarbeta med utstuderade psykologiska medel. Det är bild, färg och"action" som ofta dominerar reklamen medan del verbala budskapet harreducerats i betydelse och omfattning. Denna typ av reklam har underbyggts avutvecklingen i nya media, där budskapet präglas inte enbart av bild och färgutan även av ljud och rörelse som utrymmet för information ärminimalt. Vad som kännetecknar del som brukar betecknas som livsstilsreklam ärall reklamen ofta utformas med utgångspunkt i avancerade beteendevetenskapligamodeller och att den pä ett selektivt och systematiskt sätt utnyttjar dekunskaper som finns om konsumenternas förhållanden och attityder. Föredragande statsrådet anser för sin del atl frågan äralltför komplice rad för att några enkla slutsatser från statsmakterna nu kan dras och förordar i stället alt en principiell debatt om reklamens natur initieras. Föredraganden pekar pä atl många parter har etl intresse i denna fråga och framhåller all det konsumenlpolitiska räd som KF m,fl, bildat och som utskottet redogjort för i ett föregående avsnitt (s, 18) bör bli ett viktigt forum för diskussion om reklamens utveckling. Det är enligt föredragan dens mening också nödvändigt med insatser från det allmännas sida, 39 Konsumentverketföreslås därför få i uppdrag att kontinuerligt och syste- LU 1985/86; 34matiskt följa reklamens utveckling frän konsumentsynpunkt, föreslå åtgärderför att motverka negativa drag i utvecklingen, stödja andra pariers engagemangi frågan och initiera debatt- och opinionsbildning. För detta ändamål föresläsi propositionen att verket tillförs 0,3 milj, kr. Förslaget atl skall ägna särskild uppmärksamhetåt den s, k, livsstilsreklamen kritiseras i motionerna 402 och 405. Motionärerna i molion 402 (m) påpekar att varken denkonsumentpolitiska kommittén eller regeringen har lyckats klargöra vad somavses med begreppet livsstilsreklam. Än mindre presenteras någon form avfaktaunderlag som motiverar konsumentpolitiska åtgärder på området. Uttalandenai propositionen om livsstilsreklam förmedlar, anser motionärerna, ell intryckav oöveriänkt reklamrädsla förenat med en övertygelse atl människor heltsaknar förmåga att självständigt bedöma värdet av olika former av reklam, Imotionen framhålls att marknadsföringslagen innehåller regler om hur reklam börutformas och att redan tillämpar särskilda regler vadbeträffar reklam riktad till barn och ungdom. Motionärerna anser att kravenmäsle ställas högre än vad som gjorts i delta fall innan staten anslår medel.De yrkar därför (yrkande 2 delvis) alt medel inte anslås för ändamålet, Elt yrkande (yrkande 6) med samma syfte återfinns i molion405 (fp). Motionärerna i den motionen anser att utbildning, självsanering inäringslivet och offentlig debatt bör vara verkningsfulla medel att sanera ochmotverka dålig reklam, I motionen hänvisas vidare lill de av NDM framtagnaetiska reglerna för reklam samt marknadsföringslagens regler om ingripande mototillbörlig reklam och marknadsföring. Förslaget om särskilda medel tillkonsumentverket för studier av reklamens utveckling avvisas därför. har vid utskottets hearing framhållit attdel beroende på ämnets oprecisa natur är förenat med vissa svårigheter attfullgöra det uppdrag som föreslagits bli ålagt verket. Det är framför alll.menar man. svårt alt definiera vad som menas med livsstilsreklam samt allkartlägga vilka problem denna typ av reklam kan skapa. ser somsin huvuduppgift atl i samarbete med berörda parter förbättra kunskaperna påområdet saml genom analyser och forskning söka komma fram lill mera konkretaslutsatser cm livssfilsreklamens innebörd och verkningar. Enligl utskottets mening är del angeläget med enfortlöpande debatt och opinionsbildning om reklamens innehåll, metoder ocheffekter. Del är viktigt från konsumentsynpunkt att reklamens innehåll ärbalanserat och sakligt. Ingripande mol vilseledande reklam kan också ske medslöd av marknadsföringslagen. Som framgår av redovisningen ovan kan konstateras attreklamen i vissa fall getts etl delvis annat innehåll än det traditionellautan atl för den skull i princip bli vilseledande eller på annat sätt otillbörligmol konsumenterna. Endast undanlagsvis torde därför marknadsföringslagen kunna bli tillämplig på denna nya form av reklam. Utskottet anser i likhet med föredraganden att frågan om den s, k, livsstilsreklamen är komplice rad.