bet · G901JoU9 · 1985-12-31 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet, helt eller delvis, etttiotal motioner som tar upp olika frågor med anknytning till skogsbruket.Motionerna, som väcktes under allmänna motionstiden , berör bl. a.bevarandet av de fjällnära skogarna, naturvårdshänsyn i skogsbruket,lövslybekämpningen samt smörjoljeanvändning inom skogsbruket. 1 en motion yrkaspä en reformering av skogsvårdslagstiftningen i förenklande riktning. Ibetänkandet tas slutligen även upp ett motionsyrkande om ökat tillvaratagandeav svamp. Utskottet understryker tidigare gjordauttalanden om vikten av att stor återhållsamhet iakttas vid bedrivande avskogsbruk i de fjällnära skogsområdena i avvaktan på resultatet av pågåendeplaneringsarbete rörande den framtida markanvändningen och hänvisar till sinaav i början av detta år biträdda uttalanden i frågan. Utskottetställer sig positivt till strävandena att ersätta mineraloljeanvändningen inomskogsbruket med andra miljövänligare metoder, t. ex. genom utnyttjande avvegetabiliska smörjoljor o. d. I övrigt finner utskottet att motionerna intebör föranleda någon ytterligare åtgärd från sida. Tillbetänkandet har fogats 6 reservationer och 3 särskilda yttranden. 1984/85:363 av m. fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om defjällnära skogarna. 1984/85:372 av m. fl. (fp) vari yrkas,såvitt nu är i fråga (yrkandena 6, 10 och 12), 6. att hos regeringen begär att de fjällnäraskogar för vilka överenskommelser träffats om ätt avverkning ej skall ske,skyddas som naturreservat samt att i andra områden avverkningar intetillåts om naturvårdens eller rennäringens företrädare motsätter sig dessa, 10. att hos regeringen begär utredning ochförslag om skärpning av gällande regler för skogsbrukets hänsyn tillnaturvärden, 12. att hos regeringen begär att kompletterandebestämmelser utfärdas sä att programmet för skogsvård i de s. k. 5:3-skogarnabedrivs så att väsentliga naturvårdsintressen inte skadas. I 1985/86. 1, rad 3 Står: skogbruk Rättat till; skogsbruk 1984/85:447av och (båda c) vari yrkas JoU 1985/86:9att mätte besluta att skogsvärdslagens 5 § 3 mom. kompletteras medorden "såvida inte särskilda skäl föreligger". 1984/85:884 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen anhåller om förslag till ändring i lagen 1983:428 om spridningav bekämpningsmedel över skogsmark sä att i motionen påpekade olägenheterelimineras. 1984/85:1388 av och iBengtsfors (båda c) vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om övergång frän användande av mineraloljatill vegetabilisk olja inom skogsbruket. 1984/85:1403 av och (bådac) vari yrkas att angående fjällnära skogar beslutar att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om vikten avhänsynstagande till olika intressen med särskilt beaktande avbevarandeintresset, samernas rättigheter, långsiktigt utnyttjande, anpassningav skogsbruksmetoder och behovet av sysselsättning för bygdens befolkning. 1984/85:2027 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omvikten av att främja ett ökat tillvaratagande av svamp. 1984/85:2038 av m. fl. (m) vari yrkasatt antar följande Lag om ändring i skogsvårdslagen (1979:429) Härigenom föreskrivs i fråga omskogsvärdslagen dels att 1, 7, 8, 11, 16, 17, 21 och 27 §§ skall ha nedanangivna lydelse, dels att 6, 9, 14, 21 a och 23 §§ skall upphöra att gälla. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Skogsmark med dess skog skall Skogsmark med dess skog skall genomlämpligt utnyttjande av genom lämpligt utnyttjande av markens virkesproducerande för- markens virkesproducerande för måga skötas så att den varaktigt ger måga skötas så att den, med tillfreds- en hög och värdefull virkesavkast- ställande ekonomiskt utbyte, varak- ning. Vid skötseln skall hänsyn tas tigt ger en hög och värdefull virkes till naturvärdens och andra allmän- avkastning, och att. .såvitt möjligt, i na intressen. huvudsak Jämn avkastning erhålles Vid skötseln skall hänsyn tas till naturvärdens och andraallmänna intressen. Anläggningav s 7 Vid anläggning av ny skog skall de föryngringsätgärder vidtas som kanbehövas för att trygga återväx-ten av skog av tillfredsställande täthet ochbeskaffenhet i övrigt. Föreskrifter om föryngringsmetod, markberedning, sådd,plantering, vård av plantskog och andra åtgärder nämnda syfte meddelas avregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer. Om det är påkallat frän skogsvårdssynpunkt, fårregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter somförbjuder eller ställer upp villkor för användning av visst slag av skogsodlingsmaterial avinhemskt eller utländskt ursprung vid anläggning av skog. 2. handel med sådant material. Med skogsodlingsmaterialavses frön, plantor, sticklingar och andra former a'.' förökningsmaterial, avseddaför anläggning av skog. Vid anläggning av ny skog skall de föryngringsätgärdervidtas som kan behövas för att trygga återväx-ten av skog av tillfredsställandetäthet och beskaffenhet i övrigt. Föreskrifter om lägsta godtagbaraföryng-ringsresultat meddelas av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer. Om det är påkallat fränskogs-värdssynpunkt får regeringen eller myndighet som regeringen bestämmermeddela föreskrifter som förbjuder eller ställer upp villkor för handel medskogsodlingsmaterial. Med skogsodlingsmaterial avses frön, plantor, sticklingaroch andra former av förökningsmaterial avsedda för anläggning av skog. Avverkning av skog pä skogsmark skall pä be- Skogsvärdsstyrelsen skall pä be- gäranmeddela beslut på förhand gäran meddela beslut på förhand huruvida viss avverkning är fören- huruvida viss avverkning är fören lig med 13 eller 14 §. lig med 13 §. Skogsmarkens ägare är skyldig att enligt föreskrifter sommeddelas av regeringen eller myndighet so/n regeringen bestämmer underrättaskogsvårdsstyrelsen om avverkning som skall äga rum på hans mark. Inom områden där det finns anledning ta särskildanaturvårds- eller miljöhänsyn a> skogsmarkens ägare skyldig att enligtföreskrifter som meddelas av resp. skogsvårdsstyrelse efter samråd medlänsstyrelsen. underrätta om slutavverkning som skall ägarum pä hans mark. Regeringen eller myndighet som Regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer får meddela regeringen bestämmer får meddela 1 * 1985/86. Rättelse: S. 23 raderna 2 och 7nedifrån Står: motion 1984/85 1338 Rättat till: motion 1984/85:1388 S. 25, rad9 Står: Utskottet bör Rättat till: bör föreskrifter om den hänsyn som skall tas till naturvårdensintressen vid skötseln av skog, såsom ifråga om hyggens storlek och utläggning,beståndsanläggning, k varlämnande av trädsamlingar och skogsbilvägars utsträckning. Bemyndigandet medför inte befogenhet att meddelaföreskrifter som är sä ingripande att pågående markanvändning avsevärt försväras. föreskrifter om den allmänna hänsyn som skall tas tillnaturvårdens intressen vid skötseln av skog. Bemyndigandet medför inte befogenhetatt meddela föreskrifter som är sä ingripande att pågående markanvändningavsevärt försväras. Till böter döms den som uppsåtli-gen eller av oaktsamhet 1. bryter motföreskrift som har meddelats med stöd av 8 § första stycket eller 20 § förstastycket, 2. bryter mot 12 §eller 13 § första stycket, 3. brytermot den avverkningsbegränsning som avses i 14 §, 4. bryter mot 19 §första stycket eller mot föreskrift om avverkning som har meddelats med stöd av19 § andra stycket. 5. bryter motavverkningsförbud som avses i 25 §, 6. underlåter attfullgöra anmälningsskyldighet som har föreskrivits med stöd av 17 §, 7. underlåteratt iaktta föreläggande eller bryter mot förbud som har meddelats för attföreskrift enligt 21 § skall efterlevas, 1 ringa fall döms ej till ansvar. Har flera medverkat tillgärning som avses i första stycket gäller 23 kap. 4 och 5 §§ . Densom har överträtt vitesföreläggande eller vitesförbud döms inte till ansvarenligt denna lag för gärning som omfattas av föreläggandet eller förbudet. Till böter döms den som uppsåtli-gen eller av oaktsamhet 1. bryter motföreskrift som har meddelats med stöd av 8 § första stycket eller 20 § förstastycket, 2. bryter mot 12 §eller 13 § första stycket. 3. bryter mot 19 §första stycket eller mot föreskrift om avverkning som har meddelats med stöd av19 § andra stycket, 4. bryter motavverkningsförbud som avses i 25 §, 5. underlåter attfullgöra anmälningsskyldighet som har föreskrivits med stöd av 17 §. 1 ringa fall döms ej till ansvar.Har flera medverkat till gärning som avses i första stycket gäller 23 kap. 4och 5 §§ . Den som har överträtt vitesföreläggande ellervitesförbud döms inte till ansvar enligt denna lag för gärning som omfattas avföreläggandet eller förbudet. (Lag 1983:427.) 1984/85:2046 av och (båda fp)vari yrkas att uttalar sig för att en översyn av skogspolitiken ienlighet med vad som anförs i motionen kommer till stånd. 1984/85:2606 av m. fl. (c) vari yrkas,såvitt nu är i fråga (yrkandena 1 och 4), 1. att beslutar att hos regeringen begära enutredning om en JoU 1985/86:9 naturvärdsgräns för fjällskogar, 4. att i övrigt som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om fjällnära skogar. Skrivelse från () 1 skrivelse till jordbruksutskottet den 19 februari 1985anför SSR att riksförbundet uppfattat utskottets betänkande 1984/85:20 som ettgenomslag för ett hänsynstagande till rennäringen i förhållande tillskogsbruket i det fjällnära området. har tvä förhållanden inträffat som skapatosäkerhet i bedömningarna. Det första avser uttalanden som gjordes iriksdagsdebatten från regeringspartiets sida som enligt SSR:smening redovisade en felaktig rättsuppfattning om vad som skall anses varapågående markanvändning. Det andra förhållandet är regeringens beslut ianledning av riksdagsbeslutet att utan särskild kommentar överlämna fråganvidare till för beaktande. Då riksdagsbeslutet innebar vissakonkreta förslag, som det enligt författningen knappast kan sägas ankomma päskogsstyrelsen att ensam fatta beslut över, har regeringens beslut skapatosäkerhet, som i sig gör det angeläget och nödvändigt att frågan om skyddet förfjällskogarna nu blir behandlad ånyo för att undanröja de oklarheter somskapats av här nämnda tvä förhållanden. SSR får därför med instämmande hänvisatill de väckta motioner, där krav framställs om förtydliganden ihär berörda avseenden. Utskottet behandlar i förevarande betänkande ett tiotalmotioner från föregående rörande olika frågor med anknytning tillskogsbruket. Motionerna berör bl. a. bevarandet av de fjällnära skogarna,naturvärdshänsyn i skogsbruket, lövslybekämpningen samt smörjoljeanvändningeninom skogsbruket. Vidare förordas i en motion vissa ändringar i skogsvärdslageni förenklande riktning. Frågan om ökat tillvaratagande av svamp har ocksåtagits med i detta sammanhang. Bevarandet av fjällnära skogar Längs den svenska fjällkedjan frånDalarna till nordligaste sträcker sig ett nästan oavbrutet bälte av s.k. fjällnära barrskogar. Dessa skogar har tidigare ansetts sakna biologiskaförutsättningar för ett ekonomiskt acceptabelt skogsbruk. Skogarna, som i alltväsentligt är koncentrerade till områden ovan domänverkets tidigareskogsodlingsgräns extrapolerad över andra ägargruppers mark omfattar drygt2 miljoner ha skogsmark, varav 1,5 miljoner ha består av produktiv skogbevuxenmark. Resten betraktas som s. k. impediment. Staten är den dominerande ägaren avskogsmarken ovan skogsodlingsgränsen i alla berörda län utom i JoU1985/86:9 . Fördelat i procent av arealen hänglavbärande barrskogutgör statens ägoinnehav i sistnämnda län . I äger staten92 % och i , såvitt avser fjällbyar, och inomskogsbyarna. Ett ökat intresse för att utnyttja de fjällnära skogarna idet gängse skogsbruket har visats från skogsnäringens sida.Orsakerna härtill är flera. Kraven pä tryggade sysselsättningsmöjligheter iNorrlands inland i förening med skogsindustrins behov av fortsatt försörjningmed vir-kesrävara har sålunda blivit alltmer framträdande. Effektivare'skogsföryngringsmetoder samt möjligheten att använda nya, för mark- ochklimatförhållandena lämpade trädslag har också medverkat till att göra defjällnära skogarna intressanta frän skogsbrukssynpunkt. Det statliga ekonomiska stödet till bl. a. skogsvärd harockså bidragit härtill. En ändrad prissättning pä skogsbrukets produkter tordeäven vara en bidragande orsak. Den fjällnära skogsregionen är inte bara av intresse förskogsbruket. Även rennäringen liksom naturvärden och friluftslivet har storaintressen i området. Av naturliga skäl uppstår lätt motsättningar mellanföreträdare för de olika intressena. Genom aviserade planer på ökat utnyttjandeav de fjällnära skogarna för skogsbruk har motsättningarna skärpts. 1 fyra motioner framförs yrkanden om åtgärder i syfte attförstärka skyddet av de s. k. fjällnära skogarna. Enligt motion 1984/85:363 av m. fl. (vpk)måste hela frågekomplexet kring de fjällnära skogarna utredas omgående för attskapa tillräckligt beslutsunderlag för ställningstagande till den framtidamarkanvändningen i dessa områden. 1 detta utredningsarbete, vilket bör klarasav , måste både nuvarande och framtida värden av annanmarkanvändning än skogsbruk beaktas. Enligt motionärernas mening är detsärskilt angeläget att utreda frågor om rennäringens framtid, behov av orördamarker m. m. En markanvändningsplan med en biologisk gräns för skogsbruk börgöras upp. Vidare bör föryngringsmöjligheterna prövas genom en allsidigtsammansatt expertgrupp. Överavverkningarnas omfattning inom de aktuellafjällieviren och tillgängligt virkesförråd inom desamma nedanför den tidigareskogsodlingsgränsen bör även utredas. Enligt motionärernas mening bör domänverketunder den erforderliga tiden för utredningsarbetet kunna medges rätt att företaavverkningar inom området i viss begränsad utsträckning. 1 motion 1984/85:372 av m. fl. (fp)erinras om att en uppgörelse träffats mellan naturvärdsverket och domänverketatt pä basis av och fjällurskogsinventeringskydda ett antal fjällnära skogar från avverkning. Genom regeringsbeslut hartre mycket värdefulla områden Pärlälvsomrädet, Kirjesålandet och undantagits. Motionärerna framhåller att det nu är angeläget att i förstahand säkerställa de områden om vilka överenskommelse träffats, genom inrättandeav naturreservat. Marken bör överföras frän domänfonden till naturvärdsfondenutan att ersättiiing utgår (yrkande 6). Även beträffande de områden som inte omfattas avinventeringen bör JoU 1985/86:9 stor återhållsamhet gälla. 1 avvaktan påett säkerställandeprogram bör några avverkningar inte ske om naturvårdenseller rennäringens företrädare motsätter sig dessa. Enligt motionärernas meningmåstcvidare slås fast att skogsavverkning inom s. k. obrutna fjällområden inteskall tillåtas. Enligt motion 1984/85:1403 av och (båda c) är det synnerligen viktigt att kunskaperna om följderna avolika utnytt-janden av de fjällnära skogarna vidgas och fördjupas. Det ärenligt motionärernas uppfattning av största betydelse att finna lösningar somgör att motsättningar undviks och att skogsområdena kan nyttjas så att naturvärdshänsyntas, samerna kan fortsätta sin traditionella näring och att sysselsättning kanges ät bygdernas befolkning samt att möjligt virkesuttag görs inom ramen fördessa avverkningar och förutsättningarna att få ny skog. I motion1984/85:2606 av m. fl. (c) framhålls värdet i att ett enigtjordbruksutskott under förra kunde dra upp vissa riktlinjer förutnyttjandet av de fjällnära skogarna. Motionärerna anser att nu börgå vidare för att säkerställa att fjällskogarna bevaras. De förutsätter att denmarkanvändningsplanering som igångsatts bedrivs effektivt och med allmöjlig skyndsamhet. 1 detta sammanhang finns enligt motionärernas mening ingenanledning att bestrida att varje form av restriktioner när det gällerskogsbruket givetvis kan medföra problem beträffande sysselsättningen inomområdet. 1 och för sig är det emellertid inte nödvändigt att ett återhållsamtskogsbruk av det slag utskottet förordat behöver orsaka en minskadsysselsättning. Ett visst bortfall av avverkningsåtgärder kan sålundakompenseras genom ökade insatser i fråga om skogsvärdsåt-gärder. En tillämpningav sådana mer smäskaliga skogsbruksmetoder måste enligt motionärerna varagrundläggande i fjällskogsområdet. Vidare bör utredas hur en naturvårdsgräns påbiologiska grunder kan upprättas. Ovanför denna bör inget storskaligtskogsbruk bedrivas. Inrättandet av en sådan gräns kräver en noggrann utredning,och begränsning av avverkning ovanför den gamla skogsodlingsgränsen bör ske iväntan pä utredningens färdigställande. Utskottet vill erinra om att vid förra riksmötetbehandlade ett antal motioner med krav på åtgärder till skydd för de fjällnäraskogarna. Utskottet underströk därvid i sitt av godkända betänkande(JoU 1984/85:20) att områden som innefattas i vad som allmänt kallas fjällnäraskogar och som i huvudsak är belägna ovanför domänverkets gamla skogsodlingsgränseller dess förlängning över icke statlig mark hör till de värdefullareområdena i vårt land. Inte minst det starka intresse som har kommit tilluttryck i motioner till , genom statligt initierade inventeringar,uttalanden frän forskarhåll och på annat sätt visar detta. Områdenas värde ärmängskiftande. De utgör ett exempel pä en storslagen, i många fall förhållandevisorörd och unik natur. De väcker till följd härav ett ökande intresse, bl. a. päforskningens område. Områdena har också avgörande betydelse för den befolkningsom skall tjäna sitt uppehälle här. Det gäller särskilt inom skogsbruket ochden lokala skogsindustrin samt inom rennä- I ** 1985/86. ringen.Dessa näringar ger inte bara sysselsättning i sig utan medverkar JoU1985/86:9 också till att stärka underlaget för annan sysselsättning och förnödvändig service i de glesbygder det här är fråga om. Det är mot dennabakgrund naturligt att intressemotsättningar uppstär. 1 och för sig är dettainte något unikt för det fjällnära skogsområdet. Utskottet erinrade om att skogsvärdslagens inledandeparagraf uttryckligen stadgar att hänsyn skall tas inte bara till naturvärdensutan också till andra allmänna intressen. Skogsnäringen skall också verka isamspel med andra samhällssektorer. 1 enlighet härmed skall hänsyn tas till bl.a. rennäringen. Utskottet uttalade sig i detta sammanhang bl. a. förutveckling och effektivisering av samrädsförfarandet mellan skogsbruk ochrennäring. Utskottet ansåg för sin del att tillståndsprövningen enligt 19 §skogsvårdslagen exempelvis borde kunna ske enklare och smidigare om skogsägarenalltid först samräder med berörd sameby. Pä sä sätt skulle rennäringensönskemål i det särskilda fallet kunna stå helt klara redan däskogsvårdsstyrelsen inleder handläggningen av ärendet. Det hade från samehällanförts att samrådsförfarandet i mänga fall visat sig vara ett bräckligtinstrument när det gäller att lösa konflikter. Svenska Samernas riksförbundhade sålunda framhållit att samrådet kommit för sent i hanteringen och på denlokala nivån oftare haft karaktären av delgivning/information frän skogsbruketssida än verkligt samråd. En sådan ordning var självfallet inte tillfredsställande,framhöll utskottet, som också erinrade om att medel anvisats för ytterligareutveckling och effektivisering av samrädsförfarandet mellan skogsbruket ochrennäringen. Utskottet fann för sin del naturligt att samrädsförfarandetutvecklades till att omfatta alla skogsägare och inte enbart storskogsbruketsamt i princip görs obligatoriskt inom renskötselns året-runimarker. Hur dettapraktiskt skulle anordnas borde det ankomma pä berörda myndigheter att avgöramed hänsyn till de i vissa fall splittrade äganderättsförhållandena. Med ettutförligt faktaunderlag som grund borde det kunna vara möjligt att undvika enför en samebys renskötsel i tiden och geografiskt alltför koncentreradskogsbruksverksamhet. Enligt utskottets mening fanns det alltjämt anledning attiaktta stor återhållsamhet med bedrivande av skogsbruk i de s. k. fjällnäraskogarna. Regeringens uttalande om att skogsområdena ,och Kirjesålandet skall bevaras för framtiden gav uttryck för sammasynsätt. Utskottet anförde i anslutning till vissa motionsvisframförda förslag om s. k. blädning samt om prövning av småskogsbruketsskogsskötselmetoder i fjällnära skog att föryngring av skog ställde stora kravpä kunskaper och noggrannhet beroende pä markförhållanden, klimat, geografiskbelägenhet, beståndshistorik m.m. i det enskilda fallet. Inte minst krävdesingående kunskaper om klimatfaktorernas inverkan i sammanhanget. I de områdendet här var fråga om måste angivna krav särskilt beaktas. Så hade intealltid skett. Utskottet underströk att schablonmässigt handlande kan georeparabla skador i de fjällnära områdena. Insikten härom hade enligt utskottetsmening ökat , bl. a. som följd av de närmare studier somforskare och andra har gjort av föryngringsförhällandena i de trakter som haraktualiserats för avverkning. Allmän enighet syntes nu råda om behovet av ettmera s. k. ståndortsanpassat skogsbruk. Häri låg t. ex. en anpassningav hyggesstorleken, hänsyn även till lokalklimatet, val av rätt JoU1985/86:9 föryngringsmetod, trädslag och plantsort m. m. 1 sammanhanget redovisades att domänverket inbjudit ettantal forskare att studera föryngringsmöjligheterna inomvissa av verket indelade områden ovan den tidigare skogsodlingsgränsen. Forskarnahade redovisat sina synpunkter på det framtida föryngringsarbetet i fjällnäraområden i en rapport till domänverket . Det påpekades irapporten att osäkerheten är stor vid skogsförnyelse i dessa områden. Forskarnaansåg dock att det borde vara möjligt att få ny skog på huvuddelen av de förskogsbruk indelade områden ovan tidigare skogsodlingsgräns som forskargruppenbesökt. Vid beslut om i vilken takt dessa områden borde avverkas framhölls irapporten att kunskaperna om föryngring i svära lägen kunde ökas genomforskning. Bland de mera detaljerade rekommendationer som forskarna lämnadekan nämnas förord för en begränsning av hyggesstorleken till maximalt 40 hainom det aktuella området. Från allmänekologisk synpunkt ansågs det nämligenönskvärt att hyggesstorleken minskas sä att en mosaik av skog i olikasuccessionstillständ skapas. Det hade i sammanhanget ansetts viktigt attbetona att markberedning i form av hyggesplogning bör minimeras och att andramera skonsamma metoder bör användas. Utskottet underströk för sin del skogsvårdslagensstadgande om att avverkning inte får ske på annat sätt än genOm röjning ellergallring som främjar skogens utveckling eller genom slutavverkning som ärändamålsenlig för anläggning av ny skog. Utskottet ansåg i enlighet härmed attforskarnas återgivna uttalanden borde bli vägledande för skogsbruket ihär ifrågavarande områden. Som även framhållits i rapporten skulle en minskningav hyggesstorleken och den fullständiga hyggesrensningen samt tillskapandet aven mosaik med skog i olika utvecklingsfaser också starkt gynna spridningen avde för rennäringen sä viktiga hänglavarna i detta område. Forskarna hade framhållit i sammanhanget att ettblädningsskogsbruk naturligtvis skulle ha en positivare inverkan på hänglavsproduktionen. Ut skottet delade denna uppfattning men ville starkt understryka att denna avverkningsform borde användas endast om den medgav godtagbar för yngring. Som lantbruksstyrelsen bl. a. framhållit utgjorde hänglavsinvente- ringen, liksom den tidigare redovisade urskogsinventeringen, en viktig del i det beslutsunderlag om skall ligga till grund för hur skogsbruket bör bedri vas med hänsyn till andra markanvändningsintressen i det fjällnära områ- det. Enligt lantbruksstyrelsens mening borde det för områden ovanför skogsodlingsgränsen där motstridiga markanvändningsintressen föreligger vara möjligt att avvakta med ingripande skogsbruksåtgärder intill dess så dan planering genomförts.