bet · G901SfU21 · 1985-12-31 00:00:00 — om flyktingpolitiken (skr. 1985/86:129) och om utlänningslagenm.m. 1985/86:133) SfU 1985/86:21 Genom skrivelse 1985/86:129 om flyktingpolitiken beredsriksdagen tillfälle att ta del av vad statsrådet anfört om Sverigesflyktingpolitik. I proposition 1985/86:133 om ändring i utlänningslagen(1980:376) m.m. har regeringen () föreslagitriksdagen att anta följande av lagrådet granskade lagförslag Förslag till lag om ändring iutlänningslagen (1980:376), Förslag till lag om ingivande avbesvär över statens invandrarverks beslut i vissa ärenden enligtutlänningslagen (1980:376) m.m. Lagförslagen återfinns som bilaga till betänkandet. Motioner väckta med anledning av proposition 1985/86:133 I motion 1985/86:482 av i (m)hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att det avtalbör upphävas som träffats med Osttyskland och som innebär att de som passerarÖsttyskland och avser resa till endast tillåts göra detta om de harsvenskt inresetillstånd. I motion 1985/86:483 av m.fl. (c)hemställs 1. att beslutar som sin mening geregeringen till känna vad som anförts rörande stor restriktivitet vid omhändertagande av passhandlingar, 2. att avslår propositionensförslag rörande regelmässigt tagande av fingeravtryck, 3. att beslutar som sinmening ge regeringen till känna vad som anförts om fotografering avasylsökande, 4. att avslår propositionensförslag rörande transportörs skyldighet att medföra utlänning från . 1 1985/86. I motion1985/86:484 av m.fl. (fp) hemställs SfU 1985/86:21 1. att avslår paragraferna 8 b, 8 c och 82 i förslag till Lagom ändring i utlänningslagen (1980:376), 2. attriksdagen beslutar att i utlänningslagen införa följande paragraf: får ta en utlännings fingeravtryck och fotografi om utlän ningen, vid ankomsten till eller därefter, ansöker om uppehållstill stånd och dä inte kan styrka sin identitet. I motion 1985/86:485 av m.fl. (s)hemställs att beslutar att nuvarande bestämmelser i utlänningslagenförblir gällande tills vidare vad gäller 1) omhändertagande av pass, 2) tagande av fingeravtryck ochfotografi och 3) transportörs skyldighet att medföraen utlänning från . 1 motion 1985/86:486 av m.fl. (vpk) föreslåsatt beslutar avslå proposition 1985/86:133 vad avser 1. tagande av fingeravtryck ochfotografi vid utlännings ankomst till , samt 2. avskaffande av gällande tidsgränsbeträffande transportörs skyldighet att medföra avvisad utlänning från . 1 motion1985/86:487 av m.fl. (m) hemställs 1. att avslår förslaget ipropositionen till 8 b § i utlänningsla- , gen, 2. att med ändring av förslaget i propositionentill 8 c S i utlänningslagen beslutar att lagrummet skall ha följande lydelse: får ta en utlännings fingeravtryck ochfotografi om utlänningen, vid ankomsten till riket eller därefter, ansöker omuppehållstillstånd och inte tillförlitligen kan styrka sin identitet. 3. att riksdagenavslår förslaget i propositionen till ändrad lydelse av 82 § utlänningslagen, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovetav en redovisning av karaktären och innehållet i de med träffadeflyktingöverenskommelserna samt en utvärdering av den nya regeltillämpningensföljder för svensk handläggning av flyktingärendena och av konsekvenserna förflyktingarna i fråga. 1 motion 1985/86:488 av (m) hemställs attriksdagen begär att regeringen låter göra den utredning som föreslås imotionen. Motion väckt med anledning av proposition 1985/86:98 I motion 1985/86:347 av m.fl. (c) hemställs 1. attriksdagen beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad somanförts om behovet av speciella insatser för flyktingbarn Övrigayrkanden i motionen behandlas i betänkandet SfU 1985/86:20. Motionerväckta under den allmänna motionstiden /85 SfU 1985/86:21 1 motion 1984/85:1714 av () och RuneBacklund (c) hemställs att begär att regeringen vidtar åtgärder förSveriges återinträde i ICM. I motion 1984/85:2307 (motivering i 1984/85:2306) av KarinAndersson m.fl. (c) hemställs 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen sagts om anknytnings- och anhöriginvandring. Motioner väckta under den allmänna motionstiden /86 I motion 1985/86: 8f326 av m. fl. (m)hemställs att hos regeringen begär en redovisning av ertarenheternaav uppskjuten invandrarstatus och möjligheten till en omprövning av praxis. Imotion 1985/86:Sf50l av m.fl. (vpk) föreslås 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om en generös och humanflyktingpolitik, 2. att hemställer hosregeringen om initiativ för att åstadkomma ett samordnat europeisktansvarstagande för flyktingproblemen i enlighet med vad som anförs i motionen. 1 mofion l985/86:Sf502 av och (m) hemställs att beslutar begära att regeringen vidtarsådana förändringar i utlänningsförordningen att flykting kan erhållatidsbegränsat arbetstillstånd utredning om uppehållstillståndpågår. I motion l985/86:Sf503 av m.fl. (s)hemställs att hos regeringen begär omprövning av tvåårsregeln på såsätt att invandrarverket får skyldighet att ompröva dessa ärenden pä rådandeomständigheter efter skilsmässan. I motion 1985/86:Sf506 av () hemställs attriksdagen hos regeringen begär förslag om inträde i ICM (IntergovernmentalCom-mittee for Migration). I motion l985/86:Sf509 av m.fl. (s)hemställs, yrkande 1 (delvis) 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts i motionen om svensk flyktingpolitik. I motion l985/86:Sf5IO (motivering i I985/86:U5I0) avKarin Söder m.fl. (c) hemställs 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om individuella utredningarom flyktingbarn, 2. att uttalar sig för att ingaflyktingfamiljer får splittras genom myndigheternas agerande. I motion l985/86:Sf5l 1 av () hemställs attriksdagen beslutar att avskaffa utlänningslagens bestämmelser om arbetsgivaresskyldighet att till polismyndighet anmäla när utländsk medborgares anställningpåbörjats resp. upphört. I motion1985/86:Sf513 av m.fl. (s) hemställs 3. attriksdagen hos regeringen begär en översyn av möjligheten för asylsökandeatt erhålla preliminärt förhandsbesked om uppehållstillstånd SfU 1985/86:21för politiska flyktingar och därmed jämställda. 4. att hos regeringen begär att ett överförandeav polisens uppgifter beträffande asylärenden till civila organ likaledesprövas. I motion 1985/86:Sf515 av Per och () hemställs att hos regeringen begär att ocharbetsmarknadsdepartementet skall övergå till att också ha muntligaöverläggningar mellan handläggaren i asylärenden och den asylsökande. I motion1985/86: Sf517 av () hemställs 3. att beslutar att hosregeringen begära ändring i utlänningslagen innebärande att direktavvisning avasylsökande endast får ske efter beslut av invandrarverket, 4. att beslutar att hosregeringen begära förslag om skyldighet för statens invandrarverk att årligenvälja ut ett antal avvisningsfall och följa de avvisades öden, 5. att beslutar att hosregeringen begära uppsägning av avtalet med om kontroll av viseringhos genomresande, 6. att beslutar att hosregeringen begära förslag om åtgärder för att komma överens med övrigaeuropeiska länder om en mer generös och om möjligt likformig bedömning avflyktingar. I mofion1985/86:Sf519 av m.fl. (fp) hemställs 1. att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om a) överföring av beslut om avvisning vid gränsen frånpolisen till invandrarverket, c) rätt för asylsökande som fått avslag på ansökan tillrimlig förberedel setid för avresa så de kan lämna landet under värdiga former, d) införandeav beslutsmotivering vid beslut om politisk asyl, e) bättreutredningar av barnens situation i asylärenden, Oinförande av ett absolut förbud mot att ta barn i fängsligt förvar, g) bättregarantier mot splittring av asylsökande familjer, i) att bör tainitiativ till internationella förhandlingar med berörda parter om varjeflyktingproducerande region. Genom beslut vid 1983/(prop. 1983/84:144,SfU 30, rskr 410) konfirmerades de riktlinjer för flyktingpolitiken somriksdagen lagt fast . 1 korthet innebär dessa att skall arbetainternationellt för att motverka uppkomsten av flyktingsituationer ochprioritera flyk-tinghjälp i tredje land samt, då flyktingar överförs hit, geförtur åt dem som är i akut behov av skydd. Vidare skall en generöslagstiftning och asylpraxis ingå som en viktig del i den samladeflyktingpolitiken. En reglering av flyktinginvandringen skall endast varamöjlig beträffande flyktingar som överförs till och beträffandepersoner som åberopar politisk-huma-nitära skäl för att få stanna i landet. Skrivelseom flyktingpolitiken SfU 1985/86:21 I proposition 1983/84:144 om invandrings- ochflyktingpolitiken förordades att regeringen skulle lämna enredogörelse för invandrings- och flyktingpolitik. En redovisning medtonvikt på flyktingpolitiken lämnades vid föregående (skr1984/85:185, SfU 27) avseende . I den förevarande skrivelsen 1985/86:129lämnas en sådan redogörelse avseende . I skrivelsen erinras inledningsvis om att den svenskaflyktingpolitiken främst består av följande delar: - agerande i FNoch andra internationella fora för att motverka och lösa internationellakonflikter och för att upprätthålla de mänskliga rättigheterna, - ekonomiskt stödtill UNHCR, UNRWA, enskilda och andra organisationer för flyktingarbeteutanför , - internationelltsamarbete i syfte att verka för en internationell ansvarsfördelning och stärkaflyktingars rättsliga skydd, - aktivainsatser, främst i samarbete med UNHCR, för överföring till avflyktingar som behöver en säker tillflyktsort undan förföljelse, - mottagande avflyktingar i , i enlighet med en asyllagstiftning som i vissa avseendenger flyktingar och jämförbara grupper ett starkare skydd än vad 1951 årsflyktingkonvention stadgar, - kommunala ochandra insatser för flyktingar i det svenska samhället, som syftar till attfrämja deras möjligheter att finna sig tillrätta här, - stöd tillfrivillig repatriering från . 1 skrivelsen redovisas härefter den praktiskatillämpningen av dessa principer med tonvikt . Enligt FN:s beräkningar flnns det ca 12miljoner flyktingar i världen. De största flyktingkoncentrationerna finns iPakistan och , till vilka länder 4,8 milj. afganer flytt, i Mellanösterndär 2 milj. palestinier vistas som flyktingar och i , där 4 milj.afrikaner befinner sig på flykt utanför eller i sina egna länder. Även iSydostasien, och finns stora flyktingproblem. Dentyngsta bördan att ta emot flyktingarna har fallit på de s. k. förstaasylländerna i tredje världen. I har antalet asylsökande ökatkraftigt och fördubblats . 1985 sökte 165 000 personer, främst frånMellanöstern och asyl i något Västeuropeiskt land. I Sverigeuppgick antalet asylsökande till ca 14 500 personer. Enligt FN:s flyktingkommissaries (UNHCR) bedömning ärdagens flyktingsituation av större dimensioner än ochkonsekvenserna har aldrig varit så svåra att överblicka. Allakontinenter berörs av flyktingströmmar och lösningar måste därför sökas iett globalt perspektiv. Flyktingproblemens bakomliggande orsaker ges nu alltstörre uppmärksamhet liksom behovet av att skapa bestående lösningar av dessa.Allmänt anses en frivillig repatriering vara den bästa lösningen, om förutsättninghärför finns eller kan skapas. En temporär lösning är integration i förstaasyllandet, medan omplacering i tredje land allt mer kommit att betraktas somen nödlösning när övriga lösningar inte kan förekomma. ti /86. UNHCR:s budget för uppgick till drygt 500milj.dollar. SfU 1985/86:21 reguljära bidrag till FN:sflyktingkommissarie var 60 milj.kr. bidrag till som bistår flyktingar, hjälporganisationen för palestinskaflyktingar (UNRWA), uppgick tillhopa till 70 milj. kr. har vidare medbiståndsmedel lämnat katastrofhjälp åt flyktingar och hemlösa med 115 milj. kr.som kanaliserats via FN-organ (UNHCR, UNRWA, , WFP), Röda korset ochgenom svenska frivilligorganisationer. Av biståndsmedel har också utgåtttillhopa 160 milj. kr. till flyktingar och hemlösa i och . Problemet med ökningen av antalet asylsökande får nu högprioritet inom UNHCR och i flera av dess medlemsländer. Mot bakgrund av attUNHCR ombetts att tillse att omplacering av flyktingar i största möjligautsträckning sker i ordnade former och kommer dem tillgodo som är i störstbehov av en kallade FN:s flyktingkommissarie berörda ländertill konsultationer om den ökade inströmningen i , varvid man kom överensom att intensifiera sitt samarbete för att söka nya lösningar och en jämnarebördefördelning. inbjöd flyktingkommissarien och ettmindre antal länder till fortsatta diskussioner i dessa frågor.Konsultationerna kommer att fortsätta . Flyktingkommissarien harvidare i särskild ordning låtit utreda den ökandeflyktinginvandringen i . Arbetet utmynnade i en rapport som belyser deasylsökandes rättigheter, berörda länders legala och humanitära förpliktelsersamt de problem som börjat göra sig gällande i anslutning tillden ökande inströmningen. har även mot bakgrund av den nya situationenbilateralt utvecklat kontakterna med en rad berörda länder, såväl i som utomEuropa. Flyktingfrågor diskuteras också i ökad grad inom både Nordiska ministerrådetoch . har totalt 668 flyktingar överförts tillSverige inom ramen för den s. k. flyktingkvoten som sedan början av 1970-taletårligen omfattat 1250 personer. Att kvotuttagningen synes vara förhållandevisliten har flera orsaker. Siffran för kalenderår blir inte helt rättvisandeeftersom kvotuttagningen sker per budgetår. Omläggningen av mottagningssystemetför flyktingar och asylsökande, som ägde rum , tog en avsevärd del avSIV:s resurser i anspråk. Den omfattande inströmningen av enskilt inrestaasylsökande innebar en hög belastning på förläggningar och i kommuner. Vidarehar framställningarna från UNHCR om flyktingmottagning varit färre än vanligt.SIV har därför sett sig föranlett att senarelägga överföring inom kvoten avstörre grupper från läger medan akutfall tagits emot som vanligt. Flyktinginvandringen till består till övervägandedel av personer som reser hit och söker asyl vid gränsen eller efter ankomstentill . sökte som nämnts ca 14 500 personer inkl. barnasyl, varav ca 2900 direktavvisades. Flertalet asylsökande kom från , ,, och . Iranska asylsökande kom huvudsakligen till frånTurkiet via (DDR) och . Sedan slutet avår 1985 har flera iranska asylsökande anlänt via . mänsominte vill delta i kriget mot . Även ett förhållandevis stort antal SfU1985/86:21 personer från och har sökt asyl i . Beträffandelibanesiska asylsökande har stora svårigheter uppstått vid verkställighet avutvisnings- och avvisningsbeslut med avseende på personer som saknat dokument. beviljades sammanlagt 5 686 vuxna personeruppehållstillstånd av flykting- eller flyktingliknande skäl. Om barn inräknasuppgår antalet till ca 7300. Många av de asylsökande väntadefortfarande på uppehållstillstånd vid ingången av . Majoriteten av de utomnordiska invandrarna beståremellertid inte av flyktingar utan av personer som fått stanna på andra grunderfrämst på grund av att de har familjeanknytning till . 1 tre motioner från den allmänna motionstiden berörsmöjligheterna till ett internationellt samarbete i flyktingfrågor. begär i motion Sf 501 (yrk. 2) ett tillkännagivande om att bör tainitiativ på statsministernivå för att åstadkomma ett samordnat europeisktansvarstagande för flyktingproblemen. m.fl. begär i motionSf5l9 (yrk. 1 i) ett tillkännagivande om att bör ta initiativ tillinternationella förhandlingar mellan berörda parter om varjeflyktingproducerande region. , slutligen, begär i motion Sf517 (yrk.6) förslag om åtgärder för att komma överens med övriga länder om en mergenerös och om möjligt likformig bedömning av flyktingar. Av regeringens skrivelse om flyktingpolitiken framgår attinitiativ i det syfte som begärts i motionerna redan tagits såväl för att fåtill stånd ett intensifierat samarbete mellan de europeiska länderna som föratt i största möjliga utsträckning få till stånd omplaceringar av flyktingarunder ordnade former. Utskottet anser att vad som redovisats i skrivelsen idetta hänseende visar att något tillkännagivande i enlighet med motionärernasönskemål inte är påkallat. I några motioner framförs kritiska synpunkter på denpraktiska fillämpningen av svensk flyktingpolitik. I motion SfSOl av LarsWerner m.fl. framhålls att flyktingpolitiken är mycket restriktiv och attutlänningslagens praktiska tillämpning strider mot dess anda av humanism ochgenerositet. Motionärerna anför bl. a. att flyktingpolitiken inte får görastill en arbetsmarknadsfråga eller bli en fråga om välgörenhet utan måste varaen fråga om internationell solidaritet. I ett ansträngt arbetsmarknadsläge ärdet, menar motionärerna, viktigare än någonsin att slå vakt om den generösaflyktingpolitiken. De begär (yrk. 1) ett tillkännagivande härom till regeringen.Även i motion Sf509 av m.fl. (yrk. 1 delvis) framhålls attflyktingpolitiken är restriktiv och motionärerna begär ett tillkännagivande omatt invandrings- och flyktingpolitiken skall drivas efter de riktlinjer somriksdagen lagt fast, och att alla som söker asyl skall ha rätt att få sin sakprövad. Dessutom skall vid prövningen en generös attityd intas och de sökandebör tillförsäkras rättssäkerhet bl. a. genom juridiskt biträde vid gränsen. Även i motionerna 487 av m.fl., 482 avSten i och Sf5l7 av riktas viss kritik motregeringens handläggning av flyktingfrågor. I motion 487 framhålls att åtgärderbl.a. vidtagits som försvårat för asylsökande att alls nåSverige och få sin sak SfU 1985/86:21 prövadenligt svensk lag. Motionärerna nämner särskilt att flyktingströmmen frånMellersta Östern till helt strypts till följd av att Sver-ige ingåtten överenskommelse med DDR, De anser (yrk. 4) att regeringen bör för riksdagenredovisa karaktären av och innehållet i de överenskommelser som träffats medDDR och även lämna en utvärdering av hur den nya regeltillämpningen verkat påsvensk handläggning av flyktingärenden och vilka möjligheter att finna enfristad som står öppen för flyktingar från de aktuella områdena iMellanöstern. I motionerna 482 och Sf5l7 (yrk. 5) begärs ett tillkännagivandeom att den ifrågavarande överenskommelsen bör upphävas. Utskottet har under ärendets behandling erhållit enredogörelse från statssekreterare , ,om vilka kontakter som förekorrrmit mellan och DDR i fråga omtransitre-senärer till . Utskottet återger nedan de synpunkter JonasWidgren framförde med anledning av motion 487 (yrk. Frän svensk sida blev man under år1984 varse att DDR systematiskt och beträffande ett mycket stort antaltransitresenärer hade börjat tillämpa en praxis när det gällertransitviseringar som helt avvek från vad som är internationellt vedertaget.DDR hade tidigare delvis följt internationell praxis, åtminstone i förhållandetill andra länder inom . Den internationella praxis beträffande transitviseringarsom tillämpas av det helt övervägande antalet länder i såväl Väst- somÖsteuropa innebär att transitvisering inte beviljas för en viseringspliktigutlänning om han inte kan uppvisa behövlig inresevisering i det land han skallbesöka efter transiteringen. Denna princip tillämpas även av övriga nordiska länderoch av och återspeglas t.ex. i invandrarverkets föreskrifter för utlandsmyndigheternashandläggning av ärenden enligt utlänningslagen. Med anledning av det kraftigt ökadeantalet asylsökande som anlände till via DDR och som genomgåendesaknade svensk inresevisering tog regeringen vid upprepade tillfällen kontaktmed DDR. 1 dessa kontakter har man från svensk sida vädjat till DDR att anpassasig till internationell praxis i denna fråga. Från DDR:s sida har man ursprungligen hävdat att den s.k.Barcelonaöverenskommelsen skulle lägga hinder i vägen för DDR att följainternationell viseringspraxis. Sedermera har man från DDR:s sida förklaratsig beredd att följa internationell viseringspraxis. Från svensk sida har manendast hänvisat till vad som framgår av de svenska viseringsreglerna iutlänningslagstiftningen, och man har förklarat att dessa regler är etttillräckligt beslutsunderlag för DDR:s del för att genomföra en anpassning tillinternationell praxis. DDR:s regering har sedan slutet avår 1985 hörsammat vädjan och beviljar numera inte i samma utsträckningsom tidigare transitvisering till personer som saknar svensk inresevisering.DDR tillämpar därmed en praxis pä detta område som liknar den som vi själva ochandra länder i vår närhet tillämpar. Det kan tilläggas att DDR också tillämparen liknande ordning i förhållande till och . Att vidta åtgärder för att understödja att internationellviseringspraxis upprätthålls står inte i strid mot riktlinjer förflyktingpolitiken. Något brott mot internationella konventioner eller syftetmed dessa föreligger inte heller. om flyktingarsrättsliga ställning (flyktingkonventionen) anges vilka rättigheter ochförmåner en kon- ventionsstatär skyldig att tillförsäkra flyktingar, som vistas inom dess SfU 1985/86:21 gälleratt en flykting inte får avvisas eller utvisas till gränsen mot ettområde där han riskerar politisk förföljelse. flyktingkonventionen,direkt eller indirekt, någon förpliktelse att hjälpa flyktingenatt komma till ett land där han kan få asyl. skyldigheteråtertlnns inte heller i någon av de rekommendationer som antagitsav FN:s flyktingkommissaries (UNHCR) exekutivkommitté. Från den sida görs nu storaansträngningar för att erbjuda de människor alternativ som annars hade sett sigtvungna att anlita kommersiellt inriktade exploatörer. Ansträngningarnainriktas på att uppnå trygga förhållanden för de berörda i s. k. förstaasylländer eller att hjälpa dem att komma vidare till tredje land. Samtalen medFN:s flykting-kommissarie () i dessa frågor har intensifierats, och detnyligen hållna mötet i () mellan kommissarien och demest berörda västeuropeiska länderna syftade bl.a. till att förstärka UNHCR:sroll i berörda regioner i . gör också, främst genom samarbete med UNHCR,aktiva insatser för att till överföra flyktingar, som behöver en säkertillflyktsort undan förföljelse. Ungefär 1250 flyktingar överförs på dettasätt (genom den s. k. flyktingkvoten) till . En stor del av deiranier som kom till via DDR, hade redan skydd i . Under vårerihar uttagningar gjorts på flyktingkvoten av iranier som uppehållit sig iTurkiet. Fram till slutet av innevarande budgetär bör närmare 600 iranier haöverförts till . Av de iranier som har ansökt om att få komma hit, harlångt ifrån alla haft tillräckliga skäl för att bli betraktade som flyktingarenligt flyktingkonventionen. Personer som önskar komma till kan liksom tidigarevända sig till svenska utlandsmyndigheter och ansöka om inresevisering elleruppehållstillstånd. Viss kvotuttagning sker redan nu pä detta sätt. Slutligen bör nämnas att nära lOOOO av de närmare 15000personer som sökte asyl i kom via andra inreseorter änTrelleborg. hade sammanlagt 1879 personer sökt asyli . Regeringen överväger inga ändringar i de svenska asylbestämmelserna,utan rätten att söka asyl gäller och bör gälla på samma sätt som alltid, ienlighet med svenska humanitära traditioner. Utskottet finner att yrkande 4 imotion 487 blivit tillgodosett med denna redogörelse och motionen behöver inteföranleda någon åtgärd. Utskottet avstyrker mot bakgrund av vad som kommit fram iredogörelsen också bifall till motionerna 482 och Sf5l7(yrk. De påståenden som gjorts i motionerna SfSOl och Sf509 omatt regeringens flyktingpolitik är restriktiv och inte följer de riktlinjersom lagt fast är allmänt hållna.. Kritiken kan närmast antas ha singrund i dels regeringens ovan redovisade agerande för att förmå DDR att följainternationell viseringspraxis, dels i de brister i rättssäkerheten som i denallmänna debatten påtalats beträffande polismyndigheternas handläggning av des.k. Efter den lämnade redogörelsen beträffandetransitresenärerna via DDR, vilken för övrigt tydligt visar vilka svårighetersom föreligger när det gäller att i den praktiska tillämpningen bedriva enkonsekvent flyktingpolitik, anser utskottet att någon invändning inte kanriktas mot regeringens handlande i denna fråga.