bet · G901AU13 · 1985-12-31 00:00:00 — Delta leder lill en förhållandevis lägre service iregionalpolitiskt känsliga områden. Ulskoltet vill i sammanhanget också stryka underbetydelsen av all löntagarfonderna avvecklas. Fonderna leder lill en ytterligare för svagning av från regionalpolitiska utgångspunkter redan missgynnade regi oner. Dessa fonder innebär nämligen att ekonomiska resurser las från småföretagen i glesbygderna och kanaliseras till storföretagen i de stora koncenlralionsorlerna. Löntagarfonderna motverkar därmed strävandena alt skapa ell decentraliserat och differentierat näringsliv saml dränerar redan hårt utsatta regioner på kapital. 8 1985/8Ö. Utskottet återkommer i övrigt i det följande vidbehandlingen av en rad AU 1985/86: 13 förslag från lill hurändrad inriktning av regionalpolitiken skall åstadkommas. Det anförda, som bör ges regeringen till känna, innebärtillstyrkan av motionerna Ä405 och 421 samt avstyrkan av motionerna A481 (m)och A450 (vpk) i motsvarande delar. dels alt utskottet hemställan under2 borl ha följande lydelse; 2. beträffande den regionala problembilden allriksdagen med bifall lill motionerna 1985/86: A405 yrkande 1 i molsvarande deloch 1985/86:421 yrkande 1 saml med avslag på motionerna 1985/86; A450 yrkande 2i molsvarande del och 1985/ 86: A481 yrkande 1 i motsvarande del som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anförl. Den regionala problembilden (mom. 2) , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som pä s. 34börjar med "Av den" och på s. 35 sluiar med "här anförts"bort ha följande lydelse; Den sämre regionala balans som kan noteras de senasle årenberor till slor del - som närmare utvecklas i motion 1985/86; A48I (m) - på socialdemokratiska regeringens politik motverkar en positiv utveckling avde mindre gynnade regionerna. Höjda skatter på arbete och produktion och enväxande offentlig sektor leder till att de ekonomiska resurserna och beslutenflyttas från enskilda människor lill politiker och ämbetsmän. Detta innebärofta också en renl geografisk förflyttning av besluten. Denna politik har också lett lill all slora offentligaijänsle- och servicemonopol har byggts upp. inom vård och ulbildning,med ett likriktat system med små möjligheter för individer all själva välja.Kommuner och landsting har inle givils möjlighet all anpassa sitl serviceutbudtill lokala och regionala förutsättningar. Avvikelser från de centraltfastställda verksamhetsformerna har förhindrats genom hot om indragnastatsbidrag. Systemet med specialdeslinerade statsbidrag lill kommuneroch landsting gynnar enligt utskottets mening kommuner som redan har elt stortoffentligt serviceutbud. Kommuner i glesbygder - ofta med låg skattekraft - hari mycket mindre utsträckning kunnal dra nytta av de statliga bidragen, vilketförhindrat uppbyggnaden av en god servicenivå i dessa områden. Även i många andra avseenden missgynnar densocialdemokratiska politiken "svaga" regioner. Del rekordhöga skattelryckel, främst de orimligt högamarginalskatterna, motverkar viljan till arbete, nyföretagande och sparande.Näringslivet har dessutom belastats med nya avgifter och pålagor. Bara sedan1982 har de mindre företagen belastats med kostnadsökningar om 15 miljarder kronori form av nya skatter och avgifter genom olika politiska beslul. särskill orosmoment från regionalpolitiskautgångspunkter är all AU 1985/86: 13 löntagarfonderna riskerar att växa till endominerande faktor inom svenskt näringsliv. Fonderna bidrar successivt till enväxande kapitalkoncentration. För de regioner i vårt land som domineras avsmåföretag innebär löntagarfonderna en avsevärd kapilaldränering.Löntagarfonderna motverkar därmed målet om en balanserad regional ulveckling. För all åstadkomma en mer balanserad regional ulvecklingkrävs en omedelbar omläggning av politiken pä en rad områden utanför regionalpolitikeni snäv bemärkelse. Utskottet vill här hänvisa till en rad förslag från moderatasamlingspartiel som behandlas i annal sammanhang. - sänkl skall påarbete och produktion - ålgärder ifråga om utbildning och spridning av teknik - en växandeprivat service- och ijänsteseklor - förbättring avjord- och skogsbrukets långsikliga villkor Utskottettillstyrker med det anförda motion A481 i denna del. Regeringen bör underrättashärom. Övriga i sammanhanget aktuella motioner avstyrks. dels att utskottets hemställanunder 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande den regionala problembildenatt med bifall lill molion 1985/86: A481 yrkande I i motsvarande delsamt med avslag på motionerna 1985/86; A405 yrkande 1 i molsvarande del,1985/86:421 yrkande 1 och 1985/86: A450 yrkande 2 i motsvarande del som sinmening ger regeringen lill känna vad utskottet anförl. Den regionala problembilden (mom. 2) (vpk) anser dels alt den del av utskottels yttrande som på s. 32börjar med "Utskottet tar" och på s. 35 slutar med "dennadel" bort ha följande lydelse: Som anförs i molion A450 (vpk) har de regionala problemenoch regionalpolitikens framlid kommit i ny blixtbelysning i och med attsiffrorna för befolkningsutveckling och omflyttning offentliggjordes . Siffrorna är negativa för regioner som brukar räknas till deeftersatta, främst skogslänen. De pekar på tillväxt i två storstadsområden. politiska debatten har kritiker tolkat detta som att regionalpolitikenmisslyckats. Att ulgå från förra årets befolkningssiffror är emellertidett ytligt säll alt analysera. Del är enligt utskottets mening i och för siginget förvånande all konjunkturen skapade sådanaflytlningseffekter. Del bevisar inte heller att den regionala obalansen blivitsvårare än förut. En konjunklurnedgång kommer alt dämpa eller vändaavflyttningen, vilkel givelvis inle bevisar att regionalpolitiken då omväntskulle ha blivit bättre. Vad som visas är endast att obalansen finns ochbestår. De verkliga problemen rör sig på elt djupare plan. Det är detta som gerskäl för verklig oro över den regionala utvecklingen. Regionalpolitikens utgångspunkter bör i förslå hand varade slutsatser AU 1985/86: 13 som kan dras av de senasle årensutvecklingstendenser. Här måste man mer än tidigare uppmärksamma vissa störrestrukturella förändringar i samhällsekonomin. Avfolkningen i den relativt stora jord- och skogssektorn iskogslänen spelar nu mindre roll för ulvecklingen i dessa omräden. Däremotvisar sig fortlöpande oroande krislecken inom induslrin. harregionala problem uppträtt i andra delar av landet. Ellsådant exempel är Bergslagen, ell annal västra , ell Iredje . Dessa konstateranden ger underlag för några vikligaslutsatser för kommande ärs regionalpolifiska strävanden. Den samhälleliga sektorns utveckling har enligl utskottelsmening avgörande betydelse för den regionala situationen. Delta gällerallmänt, men i särskild grad sådana invesleringar och verksamheter sombefordrar materiella och mänskliga kontaklnät, höjer och breddar den mänskligakompetensen eller bidrar lill mångsidighel i arbetsliv och kultur. Därförmåste dessa olika verksamheter framöver ges ett rimligt ekonomisktutrymme. Löntagarfonderna måste spela en aktiv roll iregionalpolitiken. Del är allvarligt, om fonderna skulle bidra till all dränerade mesl utsatta länen på medel, därför att de snabbaste pengarna och debekvämaste placeringsobjekten erbjuds av storkapitalets verksamheter i andradelar av landel. Löntagarfonderna tillhör de få kapilalkällor som med någonrealism kan räknas ha förmågan all ställa upp för långsiktigaulvecklingsinvesleringar i produktion och service inom eftersatta regioner.Används de med en viss strategi och metod, får de sannolikt stor betydelse förall minska den geografiska obalansen. I Nortland har övervinster på äldrevaltenkraflsanläggningar länge varil ett regionall diskussionsämne. Man harsett produktionen av vattenkraft som ell dubbelt utnyttjande av enråvaruberoende region från övriga landets sida. En skall på exlravinslerna ochfondering av dessa medel för Norriands utveckling är ett berättigat krav. Ulskotlet återkommer senare i betänkandet lill deegentliga regionalpolitiska stödåtgärderna. Regeringen bör underrättas om detanförda som innebär tillstyrkan av molion A450 i refererade avsnitt. Utskottetavslyrker motionerna 421, A405 och A481 i motsvarande delar. dels alt utskottets hemslällanunder 2 borl ha följande lydelse; 2. beträffande den regionala problembildenall med bifall till motion 1985/86: A450 yrkande 2 i molsvarande delsaml med avslag på motionerna 1985/86; A405 yrkande 1 i motsvarande del,1985/86:421 yrkande 1 och 1985/86; A481 yrkande 1 i molsvarande del som sinmening ger regeringen lill känna vad ulskollel anfört. Nyutredning om regionalpolitiken (mom. 3) AU 1985/86: 13 BörjeHörnlund (c) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 36 börjar med "Utskottetnoterar" och på s. 37 slutar med "av utskottet" bort ha följandelydelse: Motbakgrund av den myckel oroande regionala utvecklingen måste en rad åtgärdervidtas för att ändra politikens inriktning. En sådan åtgärd är som föreslås imolion A405 (c) tillsättandet av en ny regionalpolitisk ulredning som skallutgå från att alla verksamheter underordnas de regionala målen.Utredningsarbetet bör ha två huvuddelar. Den ena bör bestå av en genomgång av utvecklingeninom skilda samhällssektorer och mynna ul i förslag till hur dessa kan medverkalill att nå regional balans. Den andra delen bör omfatta den traditionellaregionalpolitiska medelsarsenalen och mynna ut i ett uvecklingsprogram sominnefattar generella åtgärder, nya och annorlunda stödformer samt utnyttjandeav den "nya" tekniken för att skapa en bättre regional balans. Dentekniska utvecklingen och den "nya" tekniken inom exempelvisdala-elektronik, det kemisk-tekniska och bioteknikområdena elc. rymmer inomsig utomordentliga förutsättningar för decentralisering och regional balans.Den hittillsvarande utvecklingen innebär en koncentration av teknikutvecklingentill framför allt . Dennya regionalpolitiska utredningen bör därför snabbi ulreda och lägga framförslag som främjar såväl en etablering av förelag inom de framlidsinriktadebranscherna som en spridning av teknik och kunnande till regionalpolitisktkänsliga områden. Härvid bör prövas möjligheterna all som medel använda enstark differentiering av arbetsgivaravgifierna som är beroende av var i landetetableringen sker. Detär vidare viktigt att belysa de relaliva begränsningar som råder på de lokalaarbetsmarknaderna så alt eventuella hinder när det gäller att få tillgång lillden nya tekniken undanröjs. Generellt gäller alt arbetsmarknadsregler m.m.måste anpassas så att del framstår som realistiskt för kvalificerade personeratt söka sig till områden där arbetsmarknaden måste utvecklas. I mänga fall ärdet fråga om maka/makes möjligheter lill arbele. Utredningen bör vidarenoggrant pröva nya och annorlunda stödformer som tar sikte på att stimulerateknisk och annan kompetens i befintliga förelag och lill nyföretagande.Exempelvis bör övervägas all genom differentiering utnyttja skattesystemet föralt åstadkomma en regional utjämning utöver vad som redan sker genom denkommunala skalteuljämningen. Det kan konstateras att skattelryckel förnärvarande är högsl i de regionalpolitiskt mest känsliga områdena. Det är angelägelalt på denna punkt finna ett system som är mera rättvist. Förkommuner med den mesl snedvridna åldersstrukturen krävs en ålerinflyttning förall en posiliv befolkningsutveckling skall kunna uppnås. Någon form av"inflyltningsslöd" bör därför övervägas. Åtgärderna bör i denna delutformas så att de enskilda människorna kan uppleva att del finns uppenbarafördelar även av ekonomisk karaktär med att bosätta sig i kommuner därarbetsmarknaden måste förslärkas och differentieras. En ny ulredning bör även presentera mera konkretariktlinjer för lokali- AU 1985/86: 13 sering av nytillkommande statligverksamhel och decentralisering av funktioner inom de statliga myndigheternaeflersom de riktlinjer som tidigare fastlagts inte respekteras. Utredningen bör pröva möjligheterna att göra delregionalpolitiska slödel mer differentierat, flexibelt och möjligt att anpassaefter förhållanden som råder i olika delar av landet. I förhandlingar mellanstaten och enskilda företag bör villkoren för olika stöd bestämmas utifrån deregionalpolitiska effekter som eftersträvas i en viss region. Detta kan l.ex.innebära all nya former för offertstöd måste prövas. Det är vidare väsentligtalt det företagsinriklade stödet hanteras på regional nivå i syfte alt få en såbra beslutsprocess som möjligt. I avvaktan på resultatet av detta utredningsarbete bör enrad förändringar genomföras i det nuvarande regionalpolitiskastödsystemet. Förslag härom från behandlas av utskottet senare ibetänkandet. bör mol bakgrund av det anförda begära altregeringen tillsätter en ulredning med de uppgifter som beskrivits ovan.Molion A405 tillstyrks alltså i denna del. Även molion A477 är därigenomtillgodosedd i denna del. dels alt utskottets hemställanunder 3 bort ha följande lydelse; 3. beträffande ny utredning omregionalpolitiken alt med bifall till motionerna 1985/86; A405yrkande 7 och 1985/86: A477 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anförl. Ny utredning om regionalpolitiken (mom. 3-motiveringen) och (alla m) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 36 börjar med"Utskottet noterar" och på s. 37 slutar med "av ulskollel"bort ha följande lydelse; Utskottet kan instämma i del krav som förs fram i motion1985/86; A405 på en omläggning av regionalpolitiken. Hur en sådan omläggningbör ske har ulskollel berört i det föregående med anledning av moderata samlingspartietskommiltémotion 1985/86; A481. De förslag som där förs fram -bl. a. huråtgärderna inom ell anlal andra politikområden aklivt kan medverka lill en merbalanserad regional utveckling - kan genomföras utan något ytterligareutredningsarbete. Motionerna A405 och A477 avstyrks därför i dessa delar. Regionalpolitisk kommission (mom. 4) (), (), (m), (), (), () och ErikHolmkvist (m) anser dels alt den del avutskotiets yttrande som pä s. 37 börjar med "Såvitt AU 1985/86: 13 ulskollel" och på s.38 sluiar med "ytterligare ålgärd" bort ha följande tre motionerna A410, A427 och A49I pekas pä de tendenser till en kraftigförsämring av den regionala balansen som kan noteras framför allt för år 1985.Under perioden 1976-1980 hade l.ex. skogslänen elt inflytt-ningsöverskolt av ca17800 personer. 1985 hade detta vänts i ett underskott av ca11 000 personer varav nästan hälften . Allvaret iulvecklingen stryks under av del förhållandet all de flyttande i huvudsakbeslår av ungdomar. Särskill ogynnsam är utvecklingen som påpekas i molionA410 i det norra inlandet. Del framstår som myckel oroande alt de regionalaproblemen spridits till även andra delar av landet.Strukturomvandlingen inom induslrin har sålunda fåll mycket kännbara effekter it. ex. de delar av Bergslagen som ligger utanför skogslänen och i sydöstraSverige. Å andra sidan upplever , delar av ochGöteborgsregionen en kraftig expansion. Detfinns en uppenbar risk som påpekas i molion A491 att denna frånregionalpolitiska utgångspunkter mycket otillfredsställande utveckling accelererarunder de år som ligger framöver. Sålunda fortsätter servicesektorn och denhögteknologiska industrin sin expansion framför allt i de nämnda redanexpanderande områdena medan andra delar av landel känt förhållandevislitet av denna positiva utveckling. Somframhålls i de tre motionerna hotar den utveckling som pågår möjligheternaatt upprätthålla det regionalpolitiska huvudmålet att ge alla människor oavsettvar de bor i landet tillgång till arbele och service. Utskottethar mot bakgrund av denna allvarliga situation slor förståelse för alt man nu ide utsatta länen och regionerna reagerar och begär insalser för all vändautvecklingen till det bättre. Som framhålls i molion A427 krävs kraftiga ochmångskiftande åtgärder för att uppnå bättre förhållanden. Det är ocksåutskottets mening. Även om de vedertagna regionalpolitiska stödåtgärdernakommer att ha stor betydelse även i fortsättningen krävs nu extraordinärainsatser som visar att statsmakterna har uppmärksammat problemen och också ärberedda all göra allt för all fördela de samlade resurserna mera rättvist överlandel. Molden angivna bakgrunden tillstyrker utskottet förslagen i motion A427 och A491 atten särskild regionalpolitisk kommission tillsätts. En sådan kommission kanockså fullgöra de uppgifter som skulle åvila den särskilda delegation förinlandet som förordas i motion A4I0. Etthuvudsyfte med kommissionen skall vara att bredda ansvaret för det regionalpolitiska arbetet. Det regionalpolitiska råd som står lill industrimi nisterns förfogande har en alltför begränsad representation för all kunna tillgodose de behov som skall fullgöras av kommissionen även efter de ändringar av rådets sammansättning som har aviserats. Också de åtgärder som regeringen vidtagit eller överväger all vidta - enligt den information som statssekreteraren i industridepartementet lämnat till utskottet - för att förstärka arbelel med de regionalpolitiska frågorna inom regeringskan sliet framstår som otillräckliga. För att uppnå en bred förankring bör kommissionen varaparlamenla- AU 1985/86: 13 riskt sammansatt med ledande representanter förregeringen, de politiska partierna samt företrädare för näringslivet och defackliga organisationerna. Syftet skall somsagts ovan vara att åstadkomma ennationell samling kring de ålgärder som krävs för en balanserad regionalulveckling i hela landet. För all ge erforderlig tyngd åt kommissionens arbetebör den ledas av statsministern. Kommissionensuppgifter skall främst vara - all ökamedvetenheten om de regionala obalansproblemen - att inspireratill nya och okonventionella åtgärder för all vända utvecklingen - alt behandla deregionala resursfördelnings- och samordningsfrågor som inte ankommer . - all revideraden förda regionalpolitiken - att studera ochvärdera den ekonomiska tillväxtens betydelse för den regionala ulvecklingen. Det bör poängteras alt kommissionen inle får begränsa sittarbete till del i snäv mening regionalpolitiska fältet utan skall överväga ochlägga fram förslag inom alla de polilikområden som påverkar förutsättningarnaför den regionala utvecklingen. Avsikten med kommissionen är inle alt bilda ell permanenlorgan med operativa uppgifter. Kommissionen bör därför slutföra sitl arbeleinom en relativt begränsad tidsperiod - förslagsvis . Det synes ocksålämpligt all arbelel indelas i etapper samt alt, som föreslås i molion A427, ensnabb genomgäng görs av sådana ålgärder som kan vidtas redan kommande höst. Det anförda som innebär all ulskollel tillstyrkermotionerna A427 och A491 bör ges regeringen till känna. Molion A410 blir medvad som föreslagits i huvudsak tillgodosedd. dels alt utskottets hemställanunder 4 bort ha följande lydelse; 4. beträffande regionalpolitisk kommissionalt med bifall lill motionerna 1985/86; A427 i motsvarande del och1985/86; A491 saml med anledning av mofion 1985/86; A410 som sin mening gerregeringen lill känna vad utskottet anfört om inrättandet av enregionalpolitisk kommission. Regionalpolitisk kommission (mom. 4) (vpk) anser dels att den del av ulskollels yttrande som på s. 37börjar med "Såvitt utskottet" och på s. 38 sluiar med"ytterligare ålgärd" borl ha följande lydelse; Del är med en viss förvåning ulskoltet konstaterar alt deti motion A491 inte ställs någon fråga om orsakerna lill den regionalaulveckling man beklagar. Sanningen är ju att den tendens till ökad utglesning, tillkriser i många orter och landsdelar saml den tendens lill återupptagen koncentration av näringsliv och befolkning till vissa centra som kan iakttas är en följd av 120 Del är marknadsekonomins sätt att fungera, öm AU1985/86: 13 man skalländra på denna ulveckling måste man söka sig utanför de vanliga kommersiellamekanismerna, och då är en kommission med så allmänna uppgiftersom föreslås i motion A491 en meningslös gest. politisktförankrat organ med de mera preciserade uppgifter som föreslås i motionA410 vara meningsfulll. En inlandsdelegation med de i motionen närmarebeskrivna uppgifterna bör därför med det snaraste tillsältas. sådandelegation skulle också kunna fullgöra de uppgifter som föreslås i motionA427 som därför inle behöver föranleda någon ytterligare åtgärd. Regeringenbör underrättas härom. Motion A49I avstyrks. dels att utskottets hemslällan under 4 borl ha följandelydelse; 4. beträffanderegionalpolitisk kommission attriksdagen med bifall till motion 1985/86; A410, med anledning av molion1985/86; A427 i motsvarande del samt med avslag på motion 1985/86: A491 som sinmeningger regeringen lill känna vad ulskollel anfört. Utredning om koncentrationen till vissa orter (mom. 5) (vpk) anser dels alt den del av utskottets yttrande på s. 38 sombörjar med "Analyser av" och sluiar med "avstyrks däriör"bort ha följande lydelse; Som utskottet redovisat vid behandlingen av förslaget ominrättandet av en regionalpolitisk kommission är den nuvarandebefolkningsomflyttningen ett resultat av marknadsekonomins sätt all fungera.Som närmare utvecklas i motion 1985/86: A451 (vpk) leder utvecklingen till enkraftig koncentration till storstadsområdena och utarmning av hela landsdelar.Della är ur fördelningssynpunkl en helt felaktig politik. En kartläggning avmarknadsekonomins negativa effekter för den regionala ulvecklingen som underlagför en radikal omläggning av politiken förordas däiför av utskottet. Dettasammanfaller med yrkandel i motion A451 som sålunda tillstyrks av utskottet. dels all utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5. beträffande utredning om koncentrationenlill vissa orter allriksdagen med bifall lill molion 1985/86; A451 som sin meningger regeringentill känna vad utskottet anfört. Samordning av regionalpolitiken på central nivå (mom. 6) () och () anser dels all den del av utskottets yttrande på s. 39 sombörjar med "Utskottet utgår" och slutar med "denna del"borl ha följande lydelse; Den regionala ulvecklingen påverkas av en rad beslut somtas av statliga och kommunala myndigheler. företag och enskilda människor. Del är en självklarhet all besluten på del slalliga området samordnas och inriktas på 121 alt nå enbalanserad regional ulveckling. Om så inle sker kan man inte AU 1985/86: 13heller förvänta sig alt andra som agerar i detta sammanhang känner sittregionalpolitiska ansvar. Det är mot denna bakgrund nödvändigt att ettregionalpolitiskt synsätt genomsyrar bl. a. näringspolitik,sysselsättningspolitik, trafikpolitik, bostadspolitik och skattepolitik. Dentidigare föreslagna utredningen skall ange hur en regional politiskkraftsamling i dessa hänseenden skall göras. 1 avvaktan härpå bör samordningenförstärkas och göras mera effektiv. En huvudroll i sammanhanget har tilldelalslänen, och en fortsatt decentralisering dit av beslutsbefogenheter bör ske.Men en förbättrad samordning pä central nivå är också nödvändig. Som föreslås imolion 1985/86; A405 (c) måsle en noggrann prövning ske av varjeregeringsförslag för alt utröna hur de påverkar den regionala ulvecklingen. Ensådan bedömning bör ingå i varje proposition. Detta bör ges regeringen lillkänna. dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse; 6. beträffande samordning av regionalpolitiken på centralnivå att med bifall lill molion 1985/86; A405 yrkande 2 som sinmening ger regeringen lill känna vad utskottet anfört. och de regionalpolitiska målen (mom. 7) () och () anser dels att den del av ulskollels yttrande som på s. 39börjar med "Vid behandling" och på s. 40 slutar med "berördaavsnitt" bort ha följande lydelse; Bra och billiga kommunikationer är en viktig förutsättningför expansion av näringslivet. För att åstadkomma "elt rundareSverige" är det därför angelägel all inle bara förutsättningarna fördirekta personkontakter förbättras utan även möjligheterna tillpersonkontakter via telefon. Dalateknikens tillgänglighet som regionalpolitisktinstrument avgörs av två faktorer; tillgång lill ledningar och kostnaderna föratt utnyttja dessa.