bet · G901SfU2 · 1985-12-31 00:00:00 — Sociallagstiftningensbestämmelser om skyldighet att betala arbetsgivaravgifter är knutna tillbegreppet arbetstagare med den innebörd begreppet ges i denna lagstiftning.Skyldighet att betala arbetsgivaravgifter föreligger dessutom när den somutför arbetet enligt sociallagstiftningen är att anse som uppdragstagare.Bedömningen av vem som är att anse som arbetstagare resp. uppdragstagare görs iefterhand av lokala skattemyndigheten i varje enskilt fall. Förhandsbesked kanej lämnas. Två motioner tar upp gränsdragningen mellan arbetstagare ochuppdrags- I motion1984/85:1273 av m. fl. anförs att situationen SfU1985/86:2 när det gäller att bedömahur arbetsgivar-arbetstagarbegreppet skall tolkas Svårigheternaför en enskild företagare att på förhand kunna avgöra omarbetsgivaravgift skall erläggas för en underentreprenör är Frågankompliceras ytterhgare av att lagstiftningen på området inte är samordnad.Motionärerna föreslår att arbetet med att utforma förslag till klara regler förarbetsgivar-arbetstagarbegreppet påskyndas. motionärerna bör ettsådant förslag bygga på grundsatsen att en kontroll av om en underentreprenör ärregistrerad för mervärdeskatt bör vara tillräcklig för att avgöra omskyldighet att erlägga arbetsgivaravgift föreligger. Äveni motion 1984/85:1274, yrkande 2, av m. fl. framhålls behovet avenklare regler angående skatter och avgifter. Motionärerna påpekar att denuvarande avgiftsreglerna är oöverskådliga och svåra att tillämpa. Mångaföretagare har betydande svårigheter att avgöra om de uppfyller sinaskyldigheter i avgiftshänseende. Detta har medfört ett ökat behov av att anlitajuridisk expertis i frågor av detta slag, vilket i sin tur medfört ökadekostnader för företagen. Utskottetär väl medvetet om bl. a. den aktuella gränsdragningsproblematiken när detgäller arbetslagar- och uppdragstagarbegreppet. Utskottet vill därför särskiltbetona behovet av en snar lösning av de frågor som tas upp i motionerna 1273och 1274. har i ett betänkande, Företagarregistrering- klarare regler för socialavgifter (Ds S1985:1), lämnat förslag som omfattarbl. a. arbetstagarbegreppet och möjligheterna att lämna förhandsbesked på dettaområde. Betänkandet har remissbehandlats och bereds iregeringskansliet. Med hänsyn härtill anser utskottet att resultatet av beredningsarbetetbör avvaktas och att någon åtgärd med anledning av motionerna 1273 och 1274,yrkande 2, inte är påkallad . m. gäller att uppbörden av socialavgifter knyts tilllöneutbetalningarna och samordnas med uppbörden av preliminär A-skatt.Uppbörden som sker månatligen blir således definitiv för de flesta arbetsgivare. Avgiftsskyldighetför en arbetsgivare uppkommer när ersättningen till en och samma arbetstagareunder året uppgått till . Det är arbetsgivarens skyldighet att bevakanär den ackumulerade ersättningen uppgår till detta belopp ochavgiftsskyldighet sålunda uppkommit. och har i motion 1984/85:318 pekat på de problem av administrativ och ekonomisk art som den samordna de uppbörden av preliminär A-skatt och socialavgifter medför för idrottsrö relsen . En enskild idrottsförening kan ha att betala ut någon form av arvoden för upp till 400-500 uppdragstagare . Med tanke på att ungdomsledare, funktionärer, styrelseledamöter etc. utför ett arbete mestadels på sin fritid bör enligt motionärerna inte i alltför stor omfattning gå åt till administration. Motionärerna föreslår därför att redovisning av sociala avgifter för uppdragstagare kan ske för idrottsrörelsen. 1984/85:1725 av GöranEricsson begärs med liknande motiv en undantagsre- SfU 1985/86:2 gel föridrottsrörelsen av innebörd att inbetalning av socialavgifter får ske först vidårets slut då exakt belopp efter avdrag för det särskilda schablonavdraget föridrottsutövare kan inbetalas. Imotion 1984/85:1488 av och begärs förslag omförenklade rutiner för uppbörd av socialavgifter för uppdragstagare/anställdainom folkrörelserna. Motionärerna anför att de nya uppbörds-reglerna, utöver enförsvårad administration, även medför likviditetsproblem förföreningar/förbund som skall "ligga ute" med för organisationernabetydande belopp . Denya bestämmelserna för samordnad uppbörd av preliminär skatt och socialavgifterträdde i kraft . Det är fråga om en helt ny lagstiftning. Detkan därför finnas anledning att avvakta de erfarenheter tillämpningen av de nyareglerna kan ge innan förordar någon ändring i det nuvaranderegelsystemet. Utskottet avstyrker därför bifall till motionerna 318, 1725 och1488. Motionärernai motion 1984/85:1272 av m. fl. anför att den samordnademånatliga uppbörden av socialavgifter och preliminär skatt inneburitadministrativa förenklingar ur samhällets synpunkt. För arbetsgivarna haremellertid det nya uppbördssystemet medfört ett betydande administrativtmerarbete. Den likviditetsförstärkning som systemet inneburit för statenmotsvaras av en Uka stor försämring för arbetsgivarna. Dessa har också gjortbetydande ränteförluster. Reformen belastar de små företagen mest eftersomstörre företag i allmänhet har lönekontor och databaserade lönesystem som gördet administrativa merarbetet proportionellt sett mindre. En återgång tilluppbörd bör därför ske i vart fall för de mindre arbetsgivarna.Gränsen bör gå vid 50 anställda. Motionärerna anser att en samordnad uppbörd äratt föredra. Denna bör dock göras preliminär och schablonmässig vilket innebären förenkling av uppbördssystemet. Motionärerna anser det också principielltviktigt att det administrativa arbetet med skatteuppbörd skall utföras avmyndigheterna. Imotion 1984/85:1274, yrkande 1, av m. fl. föreslås att densamordnade uppbörden av källskatt och arbetsgivaravgift skall ske varannanmånad. Redovisning har inneburit att företagen räntefritt kunnatdisponera över de innehållna källskattemedlen. Enligt motionärerna har dettabetraktats som en ersättning till arbetsgivarna för källskatteuppbör-den. Detnya förfarandet har inneburit att arbetsgivarna får utföra ett betydandeadministrativt arbete utan ersättning. Utskottetbehandlade frågan om uppbörd av skatt och avgifter i samband medbehandlingen av proposition 1983/84:167 om nya regler för uppbörd avsocialavgifter från arbetsgivare m. m. Utskottet framhöll därvid att det intevar möjligt att lösa samordningsfrågorna angående skatter och avgifter på annatsätt än genom en månathg redovisning och uppbörd. Utskottet vidhåller dennauppfattning och avstyrker således motionerna 1272 och 1274, yrkande 1. Imotion 1984/85:428 av och sluthgen betonas, mot bakgrund av bestämmelserna i lagen (1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter, behovet av att småföreta- 11 gare fårytterligare tid för upprättande av arbetsgivaruppgifter. Motionärer- SfU1985/86:2 na föreslår att småföretagare, som enligt bokföringslagen är befriadefrån skyldighet att upprätta årsbokslut, får rätt att lämna sinarbetsgivaruppgift med deklarationen. Som tidigare nämnts gäller nya regler för uppbörd avsocialavgifter fr. o. m. . Dessa regler innebär en samordningoch förenkling av avgifts- och skatteuppbörden för småföretagare. Motion 428bör därför lämnas utan avseende. 1. beträffandedifferentierade socialavgifter attriksdagen avslår motionerna 1984/85:656, 1984/85:848, 1984/ 85:920,1984/85:1141 och 1984/85:2272, 2. beträffande överensstämmelse mellanförmåner och avgifter att avslår motionerna 1984/85:1740 och1984/85:1742, 3. beträffande lönekostnadspålägg attriksdagen avslår motion 1984/85:1723, 4. beträffande egenavgifter för vissa skogsbruks-och jordbruksin komster attriksdagen avslår motionerna 1984/85:425, 1984/85:501, 1984/ 85:991, 1984/85:1728,1984/85:1743 och 1984/85:2436, attriksdagen avslår motion 1984/85:602, 6. beträffande beräkning av värdet avnaturaförmåner att avslår motion 1984/85:427, 7. beträffande arbetslagar- och uppdragstagarbegreppeni sociallagstiftningen attriksdagen avslår motionerna 1984/85:1273 och 1984/85:1274 yrkande 2, 8. beträffandeuppbörd av socialavgifter attriksdagen avslår motionerna 1984/85:318, 1984/85:1272, 1984/ 85:1274 yrkande 1,1984/85:1488 och 1984/85:1725, 9. beträffande småföretagares arbetsgivaruppgifter att avslår motion 1984/85:428. Närvarande:Doris (), (), (), (), (), (), (), KenthSkårvik (fp), (), (), Margö (vpk),(), (), () och (m). Reservationer SfU 1985/86:2 Differentierade socialavgifter (mom. 1) och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 5 som börjar med " har" och slutar med"och 1141" bort ha följande lydelse: ' Somframhållits i motionerna 656 och 2272 utgör den höga sjukfrånvaron på mångastörre arbetsplatser fortfarande ett stort problem. På grund avavgiftssystemets utformning innebär detta i praktiken att många småföretagtvingas subventionera de större företagen. Småföretagen utgör ett viktigtunderlag för sysselsättningen. Den höga avgiftsbelastningen innebär enväsentlig hämmande faktor för dessa företags utveckling. Mot bakgrund av vadsom nu anförts bör sjukförsäkringsavgiften för småföretagen kunna sänkaskraftigt. Detnuvarande statsbidragssystemet för barnomsorg innebär bl. a. att vissa formerav privat barnomsorg inte nås av statsbidrag. Enligt utskottets mening bör somframhållits i motion 1141 en större ekonomisk rättvisa mellan olika former avbarnomsorg åstadkommas. Detta bör ske genom att föräldrar som anlitar omsorg iprivata former, vilka inte har stöd av statsbidrag, befrias från att betalaarbetsgivaravgift för utbetald lön . bedömning bör det vara möjligt att genomföra ovan föreslagnaförändringar utan att avgiftssystemet behöver bli nämnvärt mer komplicerat. Detbör överlåtas på regeringen att närmare utforma förslagen. Med det anfördatillstyrker utskottet motionerna 656 och 1141. Enligt utskottets mening blirmotionerna 848, 920 och 2272 härigenom tillgodosedda. dels att utskottet under moment 1 bort hemställa 1.beträffande differentierade socialavgifter att med bifall tillmotionerna 1984/85:656 och 1984/85:1141 samt med anledning av motionerna1984/85:848, 1984/85:920 och 1984/85:2272 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om differentierade socialavgifter. Överensstämmelse mellan förmåner och avgifter (mom. 2) och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjar med "Denbristande" och slutar med "och 1742" bort ha följande lydelse: Denbristande överensstämmelsen mellan avgifter och förmåner ger i många fall ett för den enskilde helt orimligt resultat. Som anförts i motionerna 1740 och 1742 kan detta i vissa fall innebära att socialavgifter debiteras för inkomster som är så små att de inte ger rätt till någonersättning från sjukpenningförsäkringen och tilläggspensioneringen. Enligt utskottets mening kan det inte accepteras att personer med låga inkomster tvingas att betala avgifter som endast används för att finansiera förmåner för dem som har högre inkomster. Utskottet tillstyrker med det anförda motionerna 1740 13 och 1742 och anser attregeringen bör förelägga förslag i enlighet SfU 1985/86:2 medvad utskottet anfört. delsatt utskottet under moment 2 bort hemställa 2. beträffandeöverensstämmelse mellan förmåner och avgifter att med bifalltill motionerna 1984/85:1740 och 1984/85:1742 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om överensstämmelse mellan förmåner ochavgifter för företagare med låga inkomster. Lönekostnadspålägg (mom. 3) MargaretaAndrén (fp), (), (), (),(), () och i (m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som börjar på s. 6 med "LKPomfattar" och slutar på s. 7 med "motion 1723" bort ha följandelydelse: Som framhållits i motion 1723 innebär den nuvarande skyldigheten föruniversitetsinstitutionerna att erlägga LKP för arvoden som utbetalats tillutländska gästföreläsare en tung belastning ekonomiskt för de berördainstitutionerna. Avgifterna motsvaras i allmänhet inte heller av någon förmånsom kommer gästföreläsaren till del. Ett avskaffande av skyldigheten att erläggaLKP på föreläsningsarvodet skulle i stället i realiteten betyda förbättrademöjligheter att upprätthålla internationella kontakter och dra nytta avgästande forskares speciella kunskaper. Utskottet tillstyrker således motion1723 och anser att regeringen bör förelägga förslag i enlighet medvad utskottet anfört. delsatt utskottet under moment 3 bort hemställa att med bifalltill motion 1984/85:1723 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om skyldighet att erlägga lönekostnadspålägg för utländskagästföreläsare. Egenavgifter för vissa skogsbruks- ochjordbruksinkomster (mom. 4) MargaretaAndrén (fp), (), (), (),(), () och i (m) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjar med "Ävenmotioner" och slutar med "och 2436" bort ha följande lydelse: Denuvarande reglerna för uttag av egenavgifter för inkomster från skogsbruk ochjordbruk ger som påpekats i motionerna i vissa fall helt orimliga konsekvenser.En relativt obetydlig inkomst till följd av eget arbete i skogsbruket ellerjordbruket kan via sammanläggningsreglerna leda till att den enskildefastighetsägaren debiteras egenavgifter med betydande belopp. Regelsystemet kan på grunddärav leda till ett minskat intresse för den SfU 1985/86:2 enskildefastighetsägaren att sköta sin skog och även begränsa avverkningarna, vilket isin tur kan leda till virkesbrist för skogsindustrin. Enligt utskottets meningbör de nuvarande reglerna för uttag av egenavgifter i dessa sammanhang ses översnarast. Inkomster av t. ex. rotpostförsäljning och avverkningsuppdrag bör inteingå i avgiftsunderlaget. Utskottet tillstyrker med det anförda motionerna 501,991, 1728, 1743 och 2436 och anser att regeringen bör förelägga riksdagenförslag i enlighet med vad utskottet anfört. Härigenom tillgodoses även syftetmed motion 425. delsatt utskottet under moment 4 bort hemställa 4. beträffandeegenavgifter för vissa skogsbruks- och jordbruksin komster att med bifalltill motionerna 1984/85:501, 1984/85:991, 1984/85:1728, 1984/85:1743 och1984/85:2436 och med anledning av motion 1984/85:425 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om egenavgifter för vissaskogsbruks- och jordbruksinkomster. Kvittningsrätt (mom. 5) MargaretaAndrén (fp), (), (), () ochSten i (m) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjar med "Riksdagenhar" och slutar med "motion 602" bort ha följande lydelse: Somframhållits i motion 602 finns det många godtagbara skäl till att en företagarebedriver sin verksamhet i olika förvärvskällor. Sådana företagare bör enligtutskottets mening inte missgynnas vid beräkningen av egenavgifter. Den slopadekvittningsrätten kan medföra att en företagare kan få det ännu svårare attklara upp en genom underskott i verksamheten uppkommen besvärlig situation.Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att lagen om beräkning avpensionsgrundande inkomst bör ändras på så sätt att överskott i enförvärvskälla inom inkomstslagen jordbruksfastighet eller rörelse får kvittasmot underskott i annan förvärvskälla inom nämnda inkomstslag. Regeringen börskyndsamt utarbeta förslag i enlighet med vad utskottet anfört. delsatt utskottet under moment 5 bort hemställa att med bifalltill motion 1984/85:602 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om kvittningsrätt vid beräkning av pensionsgrundande inkomst. Beräkningav värdet av naturaförmåner (mom. 6) SfU1985/86:2 , och i Malmöalla (m) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjarmed "I skattetabeller" och slutar med "motion 427" bort haföljande lydelse: Reglerna med schablonvärden för beräkning av kost- ochbostadsförmåner är som framhålls i motion 427 lätta att tillämpa men kan ivissa fall leda till orimliga konsekvenser. Schablonberäkningar innebärnaturligen att möjligheterna att ta individuella hänsyn försvåras. Utskottet anserdärför att en översyn av regelsystemet bör göras för att möjliggöra enrättvisare bedömning av värdet av naturaförmåner vid fastställande avsocialavgifter. Med det anförda tillstyrker utskottet således motion 427. dels att utskottet under moment 6 bort hemställa 6. beträffande beräkning av värdet avnaturaförmåner attriksdagen med bifall till motion 1984/85:427 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om beräkning av värdet av naturaförmåner vidfastställande av socialavgifter. Arbetslagar-och uppdragstagarbegreppen i sociallagstiftningen (mom. 7) (), (), GullanLindblad (m), (), (), () ochSten i (m) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 10 sombörjar med "Utskottet är" och slutar med ""bort ha följande lydelse: Utskottet har uttalat att utskottetär väl införstått med de gränsdragningsproblem som de nuvarande reglerna då detgäller arbetstagar-och uppdragstagarbegreppet innebär. Utskottet har i sambandmed behandlingen av dessa frågor ansett att socialavgiftsutredningens arbetebör avvaktas. Utredningens arbete har avslutats och betänkandet, Företagarregistrering- klarare regler för socialavgifter (Ds S 1985:1), har remissbehandlats ochbereds i . Som framhållits i motionerna 1273och 1274 medför de nuvarande reglerna på detta område allvarliga svårigheter itillämpningen. Det är därför viktigt att beredningsarbetet påskyndas så attförslag till nya regler kan föreläggas med det snaraste. Med detanförda tillstyrker utskottet motionerna 1273 och 1274 yrkande 2. dels att utskottet under moment 7 bort hemställa 7. beträffande arbetslagar- ochuppdragstagarbegreppen i sociallag- stiflningen attriksdagen med bifall till motionerna 1984/85:1273 och 1984/85:1274 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om arbetslagar-och uppdragstagarbegreppen i sociallagstiftningen. Särskildayttranden SfU 1985/86:2 Överensstämmelse mellan förmåner och avgifter (mom. 2) (), (), (), () och i (m) anför: De förändringar i reglerna för debitering och uppbörd avsocialavgifter som genomförts har medfört att det sedan längebristande sambandet mellan avgift och förmån ytterligare har försvagats. Förändringarnahar medfört administrativa förenklingar i och med att avgiftsuttaget bHvit merenhetligt. Detta har dock medfört att avgiftsuttaget alltmera fått karaktärenav beskattning. Vi anser att det kan resas vissa principiella invändningar moten sådan utveckling. Problemet är emellertid betydligt vidare än vad som tasupp i motionerna 1740 och 1742. Vi förutsätter att frågan om sambandet mellanavgift och förmån bl. a. kommer att tas upp inom ramen för den pågåendeöversynen av pensionssystemet. Mot denna bakgrund har vi ingetyrkande med anledning av motionerna 1740 och 1742. Uppbörd av socialavgifter (mom. 8) (), (), GullanLindblad (m), (), (), () ochSten i (m) anför: Nya regler för samordnad uppbörd av socialavgifter ochpreliminär skatt gäller fr. o. m. . skedde uppbördav källskatt och socialavgifter . Systemet innebar bl. a. attföretagen räntefritt kunde disponera de innehållna avgifts- och skattemedlen.Detta betraktades som en begränsad ersättning för det arbete som arbetsgivarnautförde i samband med uppbörden. Det nya systemet med månatlig uppbörd harinneburit att denna ersättning tagits bort och staten utkräver således enomfattande prestationsskyldighet från företagens sida helt utan ersättning. Vidriksdagsbehandlingen av regeringens proposition 1983/84:167 med förslag tillnytt uppbördssystem för socialavgifter m. m. påtalade vi, att det bordeövervägas hur arbetsgivarna skulle kompenseras för de kostnader i form avfrämst minskade räntevinster som kunde uppkomma med ett nytt uppbördssystem.Bl. a. mot den bakgrunden avstyrkte vi bifall till propositionen. Reglerna haremellertid endast varit i kraft och inneburit förenklingar avuppbörden administrativt sett. Vi har därför inget yrkande medanledning av motionerna 318,1272,1274 yrkande 1,1488 och 1725.