bet · G901AU5 · 1985-12-31 00:00:00 — förhandlingarlas upp om ändringar i konventionerna. har goda AU 1985/86:5förutsättningar att bli elt föregångsland i fräga om en arbelsiidslagstiftningsom är anpassad till en ny tids förhållanden på arbetsmarknaden. Vad nu anförts med anledning av motion 1984/85:2715 fåranses tillgodose även motion 1984/85:2687 med dess i sak likartade syfte. Avslutningsvis skall beröras formerna förutredningsarbetet. Detta arbele har varit uppdelat mellan DELFA,arbetsrätlsliga beredningsgrupp samldepartementets arbelsmiljöenhel och rätlssekretariat. Med tillsättande av dennya kommittén för översyn av semesiervillkoren ökas uppsplittringen av dessafrågor, särskilt som kommittén skall överväga inte bara semeslerfrågor istrikt mening ulan även komma in på ledighetsregler m. m. Detta är all beklaga.Kring arbetstid, semester och annan ledighet har byggts upp ett komplex avregler med inbördes beroende. Dessa frågor bör alltså hanteras utifrån enhelhetssyn vilkel inle blir möjligt med den uppläggning regeringen vall förutredningsarbetet. Utskottet föreslår all ansluter sig lill delanförda och delger della lill regeringen. Det får sedan ankomma pä regeringenatt förändra utredningsarbetet till innehåll och form med ledning av vadriksdagen har givit lill känna. dels att utskollets hemställan under I bort ha följandelydelse: I. belräffande inriktningen av DELFA.s verksamhet m. m.alt med bifall till motion 1984/85:2715 yrkande 19 och med anledningav motion 1984/85:2687 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Inriktningen av DELFA:s verksamhet m. m. (mom. 1 motiveringen) (vpk) anser alt den del av utskottetsyttrande som på s. 5 börjar med "De direktiv" och på s. 6 sluiar med"likartade syfte" bort ha följande lydelse; Tankegångarna i kommiltémotion 1984/85:2715om s. k. flexibilitet i arbetslivet och varierande arbelslidslösningar etc. ärtypiska för de försök som görs att blockera den arbetstidsreform som det iövrigt råder principiell enighet om, dvs. sex timmars arbetsdag. Denna reformbehandlas i den följande framställningen, och med hänvisning lill vad där sägsavstyrks den nyssnämnda motionen och den i sak likartade motionen 1984/85:2687. Sex timmars arbetsdag m. m. (mom. 2) (vpk) anser dels all den del av utskottets yttrande som pås. 7 börjarmed "Ett principuttalande" och på s. 8 slutar med "dennapunkt" bort ha följande lydelse; Som påvisats redan i det föregående görsallehanda försök all leda in arbetstidsfrågani en återvändsgränd. bör avvisa sädana försök AU 1985/86:5 genomett uttalande som fastställer all flexibla och konjunkturanpassade arbetstiderinle bör användas på arbetsmarknaden. I princip råder det enighet om sex timmars arbetsdag sommål för politiken på arbeistidsområdet senast fastslaget av utskottet iförra höstens arbetstidsbetänkande, AU 1984/85:2 (s. 16). Majoriietsskrivningeni del betänkandet anslöt nära lill uttalanden som gjordes av den dåvarandearbetsmarknadsministern (fp) proposition om ny arbetstidslag. Vidriksdagsbehandlingen av det lagförslaget nöjde sig socialdemokraterna inte meddetta uttalande ulan krävde dessutom en utredning om sex limmars arbetsdag.Sedan dess har signalerna ändrats. Direktiven för den nya kommittén omsemesiervillkoren lyder pä all socialdemokraterna i regeringsställning nuprioriterar viss förlängning av semestern saml förbättringar avföräldraförsäkringen och delpensioneringen. Detta är i och för sig angelägnadelreformer, men de bör inte tas till inläkt för all inle ens planera för denangelägna reform som sex timmars arbetsdag utgör. De akluella motiven för sextimmarsdagen har utvecklats avvpk i motion 1984/85:547. Sammanfattningsvis handlar motiven om jämställdhetmellan kvinnor och män men också om fler jobb. Det handlar om lid för attfördjupa demokratin, men också om bättre tid lill gemenskap och omvårdnad avvåra barn och äldre. Del handlar om att förändra ett samhälle där vissa harfull arbetsdag och andra ställs utanför arbetslivet, men också om lid föraktivt samhällsarbete, kulturella aktiviteter och en meningsfull fritidsverksamhet.Del handlar om en rättvis fördelning av landets produktionsresultat, men ocksåom att skapa ell samhälle som inle accepterar ulslagning och drogmissbruk somlösning på och flykt från problemen. I grunden handlar en arbetstidsförkortningtill sex timmars arbetsdag om en samhällsutveckling för jämlikhet och rättvisa. Medanslutning lill förslagen i motion 547 förordas all för sin del uttalar att arbelsliden börförkortas lill sex limmar per dag före utgången av , all regeringen får i uppdrag all som ett första steg motsex timmars arbetsdag framlägga förslag om att minska arbetsdagen från den Ijuli 1986 dels generellt lill , dels lill när del gällerskifiarbetare och arbetstagare med lunga och hälsofarliga yrken saml att begär alt DELFA skall få nya direkliv om allutarbeta en plan för den generella arbetstidsförkortning perdag som föreslagits. Den förkortning av arbetstiden del nu gäller behöverkombineras med åtgärder som motverkar användning av övertid. Regeringen böräven lägga fram förslag till sädana åtgärder. I sammanhanget erinras om detriksdagsuttalande som ovan föreslagits mot flexibla och konjunkturanpassade arbetstider. Med del anförda tillgodoses yrkandena i mofion 1984/85:545om sex limmars arbetsdag för skifiarbetare m. fl. och i motion 1984/85:1112 om ett regionalt försök med arbetstidsförkortning. Såsom därutöver föreslås i motion 1984/85:545 börriksdagen la initiativ AU 1985/86:5 till en utredning om all begränsaskiftarbete och arbete på obekväm arbetstid. De medicinska rön som åberopas imotionen talar med styrka för att sädana begränsningar bör aktualiseras ochgenomföras. dels att utskottets hemställanunder 2 bort ha följande lydelse; 2. belräffande sex timmars arbetsdag m. m.all med bifall lill motionerna 1984/85:545 och 1984/ 85:547 saml medanledning av motion 1984/85:1112 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Sex timmars arbetsdag m. m. (mom. 2 motiveringen) under förutsättning avbifall till reservation I , och (allam)anser att den del av utskottets yttrande som pä s. 7 börjar med "Ettprinciputtalande" och på s. 8 sluiar med "denna punkt" bort haföljande lydelse; 1 del föregående har utskottet förordat en inriktning avarbeistidslagstifl-ningen som bl. a. kommer alt medföra all generellaförkortningar av arbelsliden inle längre blir akluella. Med hänvisning härtillavstyrks yrkandena oin åtgärder för alt införa sex limmars arbetsdag m. m. ivpk-motionerna 1984/85:545, 1984/85:547 och 1984/85:1112. Även yrkandet imotion 1984/ 85:545 om att begränsa skiftarbete m. m. avstyrks med åberopandeav att tidigare avslagit ell motsvarande yrkande. Begränsning av läkarnas arbetstid, m. m. (mom. 47 motiveringen) underförutsättning av bifall till reservation 1 , och (alla m)anser delsatt den del av utskollets yttrande på s. 9 som börjarmed "De båda" och slutar med "sida" bort haföljande lydelse; De principiella överväganden som inledningsvis redovisatsinnebär vidgade möjligheter till lokala och yrkesmässiga anpassningar a varbetstiderna med bibehållande av en lagstiftning som tillgodoser hälso- ochskyddsaspekterna. Vid bifall lill dessa överväganden från sidatorde del inte vara påkallat med något iniiialiv med anledning av motionerna1984/ 85:2279 och 1984/85:2644 belräffande läkarnas arbetstider. delsatt den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjarmed "Även i" och slutar med "framställdaulredningsyrkandel" bort ha följande lydelse: Av samma skäl som redovisats beträffande läkarnasarbetstider anser utskottet all inle heller motion 1984/85:1108 omarbetslidsultaget för polismän erfordrar någol initiativ från sida. dels ockatt den del av utskottets yttrande på s. 10 sombörjar med "Motions förslaget anknyter" och slutar med "motion 1984/85:2122" bort haföljande lydelse: 20 Den inriktning av politiken på arbeistidsområdet sominledningsvis före- AU 1985/86:5 språkals vidgar möjligheterna för enplanering av arbetstiden som också gäller den enskilde individens helaförvärvsverksamma tid. Av delta följer alt det inte är påkallat med någonytterligare åtgärd med anledning av motion 1984/85:2122 omulvecklingsär för löntagare. Översyn av semesterlagen (mom. 8) , och (alla m)anser dels all den del av utskottets yttrande på s. 11 sombörjar med "1 den" och sluiar med "åtgärd" bortha följande lydelse: Den nuvarande semesierlagen frän betraktades redanvid sin tillkomst som ohanterlig. Del ingick i uppdraget för densemeslerkommitlé som lillsaltes redan året därpå att följa tillämpningen avlagen. 1 direktiven för nya semesterkommittén sägs ingenting om problemet däremot förefaller det som om kommittén skall la upp tekniska frågor kringövriga ledighetslagar. Delta är anmärkningsvärt, eftersom regeringsskrivelsenförra hösten om utredning av vissa semesterfrågor lydde på alt del finns eninsikt i om del angelägna i all göra semeslerlagstiftningenenklare och lättfaltligare. Något resultat av denna insikt har dock inte framkommit.Med hänsyn härtill och då, som sagts, medvetenheten om lagenssvårhanterliga konstruktion funnits alltsedan dess tillkomst kommer utskottetlill samma slutsats som molion 1984/85:2715, nämligen alt del är nödvändigt allriksdagen lar erforderligt initiativ. Det föreslås sålunda all begärall regeringen företar en skyndsam översyn av semesterlagen i förenklingssyfle. delsatt utskottets hemslällan under8 bort ha följande lydelse: 8. beträffande översyn av semesterlagen allriksdagen med bifall till motion 1984/85:2715 yrkande 21 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Utredning om en allmän semesterlönefond, m. m. (mom. 9 och 10) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som pä s. 11börjar med "Dessa reformfrågor" och på s. 12 sluiar med "påsemesierområdei" bort ha följande lydelse: Inrättandet av en allmän semesterlönefond och möjlighetenatt göra ar betslöshetsersättningarna semeslerlönegrundande är frågor som varit aklu ella sedan slutet av 1970-lalet men har inle kunnat bringas lill en lösning. Delta har påtalats av bl. a. LO. Del är mol den bakgrunden märk ligt att frågorna förbigås i direktiven för del nya utredningsarbetet om se mestervillkoren. kan inte accepteras, ulan bör begära alt regeringen i tilläggsdirektiv till kommittén klart anger att de båda aktuella frågorna skall innefattas i kommitténs uppdrag. delsattden del av utskottets yttrande på s. 12 som börjar med "Frågorna AU1985/86:5 om" och sluiar med "motion 1984/85:905" bort haföljande lydelse; Som framgår av motion 1984/85:905 har genom elt avgörandei arbetsdomstolen fastslagits all arbetstagare som har sparat semesterdagarkan hindras av arbetsgivaren att ta ut den sparade semestern i anslutning lillhuvudsemeslern såvida den inle förläggs lill början avjuni eller slulel av augusti. Detta strider mol de tankar på all gearbetstagarna möjlighet fill en lång, sammanhängande semester som ligger bakomreglerna om sparad semester. Arbetstagare med sådan semester måste rimligen hamöjlighet att ta ut denna i anslutning lill den ordinarie semestern även om denlas ut under exempelvis . Rättsläget pä denna punkt börändras genom all antar del i molion 1984/ 85:905 framlagdalagförslaget. dels ock att utskottets hemställan under 9 och 10 bort haföljande lydelse; 9. beträffandeutredning om en allmän semesterlönefond attriksdagen med bifall till motion 1984/85:775 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, 10. beträffande ändring av semesterlagens bestämmelserom .sparad semester allriksdagen med bifall till molion 1984/85:905 antar följande lagförslag; Lag om ändrad lydelse av 21 § semesterlagen Härigenom föreskrivs att 21 § semesierlagen (1977:480)skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 21 § Önskar arbetare fåut minst fem sparade semesterdagar, skall dessa och hela semesterledigheten försemesteråret utgå i en följd, om ej annat har avtalats. Arbetstagarehar även rätt att i anslutning till huvudsemestern taga i anspråk sparadesemesterdagar under Juniaugusti. Denna lag träder i kraft . Översyn av ledighetslagarna (mom. 11) (), (), (),(), i (c), () och andre vice talmannen () anser 22 dels attden del av utskottets yttrande som pä s. 14 börjar med "Liknande AU1985/86:5 motionsyrkanden" och sluiar med " 1984/85:2715" bortha följande lydelse: Under 1970-lalel skedde en snabb ulveckling i vad gällerbåde möjligheterna till ledighet från arbetet och utnytljandet av dessamöjligheter. Del gäller bl. a. om den successivt utvidgade föräldraförsäkringen,rätlen lill deltidsarbete för småbarnsföräldrar, rätten till ledighet förstudier, facklig verksamhel, offentliga uppdrag m. m. Tanken med reformerna varalt skapa ökad valfrihet och välfärd för medborgarna. Vid 1980-lalets börjanstartade den dåvarande ireparliregeringen en översyn av denna lagstiftning förall få en samlad analys av konsekvenserna av den ulveckling som skett.Översynen hade till uppgift att förbättra samspelet mellan olika lagar ochdärmed arbetsmarknadens funktionssätt ulan all man för den skull rubbadelagstiftningens grundläggande inriktning. Den ledde fram till enproblem-inventering avsedd att ligga till grund för fortsatta överväganden. Såsom begärs i de föreliggande motionerna är det angelägetall delta översynsarbete nu återupptas och fullföljs. Den grundläggandeinriktningen av arbetet bör som vara att nå fram till en bedömning avden samlade effekten av ledighetslagarna. De vidgade möjligheterna till tjänstledighetär positiva för arbetslagarna i gemen, men de medför problem i formav svårare planering och ökade kostnader men också risker för sämre kontinuitetoch kvalitet i den verksamhel som skall bedrivas. Särskilt på den offentligasektorn har påpekats att den omfattande rätten till ledighet medför allverksamheten lill inte ringa del utförs av vikarier. syslem leder lill enökad press på den ordinarie personalen all fullgöra utbildnings- ochintroduklionsinsatser och vidare till all man med vikarierna får en växandekader anställda med otrygga anställningsförhållanden. 1 de mindre företagen kommer varje ledighet att relativtsett fä större betydelse än i de stora förelagen. Frånvaron på grund avledighetslagarna tenderar i de stora företagen alt uppfattas som ett led i denpersonalomsättning företagen under alla förhållanden måste ta hänsyn lill iplaneringen. De små förelagen har inle samma personalomsättning, ulan i dessaförelag är tendensen i stället att varje anställd blir en nyckelperson som inteutan vidare låter sig ersättas av en vikarie. När det gäller de enskilda ledighetslagarna har deakluella motionerna särskill fäst uppmärksamheten pä studieledighelslagen och förtroendeman nalagen. Vad först beträffar studieledighelslagen erinras om att den kan utnyttjas till omfattande ledighelsanspråk. Studierna behöver inte ha någon anknytning till arbetsplatsen utan kan avse vilket ämne som helst bara stu dierna bedrivs i organiserad form. Någon gräns för ledighetens längd finns inte. För den ledighet som medges fackliga förtroendemän gäller åtminsto ne den allmänna regeln all ledigheten skall vara skälig med hänsyn till förhållandena på arbetsplatsen. Självklart skall den ledighet kunna las ut som behövs för den fackliga verksamheten på den egna arbetsplatsen. Del förekommer dock att ledighetsanspråken vidgas, bl. a. för verksamhet som inte har direkt anknytning till den egna arbetsplatsen. En viss övre gräns för ledigheten kan övervägas för att klarare ange lagstiftningens intentioner men också för all förebygga onödiga konflikter mellan arbetsgivare och arbetstagare. Även övriga ledighetslagar bör självfallet omfattas avöversynsarbetei. AU 1985/86:5 Del bör på nytt understrykas att avsikten inle äratt ifrågasätta behovet av ett lagfäst stöd för ledighet för all arbetstagarnaskall kunna fullgöra sociala, medborgerliga eller fackliga åtaganden eller,med ett annat ordval, åtaganden mot familjen, samhället och arbetskamraterna.Vid en översyn av ledighelslagsliftningens samlade effekter som det här ärfräga om är det dock ofrånkomligt att vissa inskränkningar aktualiseras. Detleder också till all det kan behöva göras prioriteringar av de olikaledighelsmöjlighelerna efter deras angelägenhetsgrad. Utskottet vill för sindel uttala alt det är naturligt i ett sådant sammanhang att ledighet för värdav barn får en hög prioritet. Den ovan föreslagna översynen bör mynna ut i förslag filländringar i ledighetslagstiftningen enligt de riktlinjer som här angivits medanslutning till de tre föreliggande motionerna. Vad utskottet anfört bör delgesregeringen. delsatt utskotiets hemställan under II bort ha följande lydelse; 11. beträffande översyn avledighelslagarna allriksdagen med bifall lill motionerna 1984/85:330 yrkande 6, 1984/85:1466 och1984/85:2715 yrkande20som sin meningger regeringen lill känna vad utskottetanfört. Förlängd heltidsledighet för småbarnsföräldrar (mom. 12) () och i Benglsfors (c)anser dels att den del av utskottets yttrande pä s. 14 sombörjar med "förslag" och sluiar med "avstyrksalltså" bort ha följande lydelse: Utskottet har i det föregående ullalat sig för atttjänstledighet för vård av barn är en ledighelsform som bör prioriteras.Föräldraledighetslagen ger bl. a. rätt till ledighet pä hellidlill dess barnet har fyllt . Med instämmande icenierparliels förslag förordas all denna räll byggs ut sä att det blirmöjligt all vara helt tjänstledig tills barnet har fyllt . Därmedunderlättas för småbarnsföräldrar att kombinera förvärvsarbete med ansvaretför barnen. Det bör uppdras äl regeringen alt lägga fram förslag om ändring iföräldraledighetslagen med angivna syfte. delsatt utskottets hemställan under 12 bort ha följandelydelse: 12. belräffande förlängd heltidsledighet försmåbarnsföräldrar all med bifall till motion 1984/85:1142 som sin meningger regeringen till känna vad ulskollel anfört. Föräldraledighetens förläggning under arbetsdagen (mom. 13) (vpk) anser delsatt den del av utskottels yttrande på s. 15 som börjarmed "Utskottet kan" och slutar med "av " bort haföljande lydelse; 24 Liksom de socialdemokratiska motionärerna med StigGustafsson som AU 1985/86:5 första namn anser ulskollel all det inte kan godtasalt sextimmarsdagen för småbarnsföräldrar mol arbetstagarnas vilja skall kunnaförläggas så, all avkorlningen av arbetsdagen delas upp med vidarbetsdagens början och vid dess slut. En sådan uppdelning måste sägasstrida mol lagens syfte, och en lagändring bör komma lill stånd ulan omgång.Med tillstyrkan av motion 1984/85:2645 föresläs att regeringen fär i uppdragatt skyndsamt lägga fram förslag lill ändring av 8 § föräldraledighets-lagen ienlighel med del anförda. delsatt ulskollels hemslällan under 13 bort ha följandelydelse: 13. beträffande föräldraledighetens förläggning underarbetsdagen att med bifall till motion 1984/85:2645 som sin meninggerregeringen lill känna vad utskottet anfört. Direktivför översyn av semestervillkoren (1985:41) Chefen för arbetsmarknadsdeparlementet, statsrådet . Jag föreslår att en kommitté tillkallas med huvudsakliguppgift all överväga en utjämning av semesterförmånerna genom lagstiftning motbakgrund av skillnaderna i dessa mellan olika arbetstagargrupper. Kort om nuvarande förhållanden inom semesterområdet Den första semesterlagen innebar alt enarbetstagare skulle ha två veckors semester . Därefter har denlagstadgade semestern förlängts stegvis lill . skedde denförsta förlängningen . Ändringarna innebarfyra resp. fem veckors årlig semester. Den nuvarande semesterlagen (1977:480) innebär ändringaräven i andra avseenden i förhållande lill tidigare lagstiftning. En viktignyhet är all rätten lill semesterledighet inte längre förutsätter att manutfört arbete hos arbetsgivaren . Vidare har möjlighetenall räkna olika typer av ledigheler som semesterlönegrundande frånvaro ökat.Dessutom infördes rätt att spara en viss del av årssemestern till en längresammanhängande ledighelsperiod. Semesterlagens bestämmelser är i stor utsträckningdispositiva, dvs. de kan ändras eller ersättas av avtal. Så har också skett päflertalet kollektivavtalsområden. Slora arbetstagargrupper är genom avlal tillförsäkradeväsentligt längre semester än vad som följer av lagen. För offentligtanslällda gäller regler som innebär all antalet semesterdagar är beroende avden anställdes ålder och lön. Tjänstemän på den privata arbetsmarknaden harlängre semester än vad som följer av lagen antingen om inkomsten överstiger enviss nivå eller om den enskilde tjänstemannen huvudsakligen själv disponerarsin arbetstid. Avialsregler om beräkning av semesterlön ochsemeslerersättning har också åstadkommit en stor variation i olika grupperssemesterförmåner. AU1985/86:5 Bil. 3.Utvecklingen i övrigt på arbetstidsområdet Den stegvisa föriängningen av semesterledigheten som skettgenom åren har tillsammans med andra typer av arbetstidsförkortningar utgjortett betydelsefullt sätt för arbetslagarna all tillgodogöra sig den ökadestandarden i samhället. Reformerna har genomförts med relativtkraftig reallönetillvä.xl. Arbetsmarknadens parter har i sina förhandlingargjort avvägningar mellan högre lön och kortare arbetstid. Den genomsnittliga arbetstiden per sysselsatt och är harminskal avsevärt. har ärsarbelsliden per sysselsattminskat med mer än en femtedel. Arbetstidsförkortningarna och förlängningen avse- meslernhar bidragit lill en del av denna minskning. En annan viktig orsak AU 1985/86:5till den minskade arbetstiden per sysselsatt är den kraftiga ökning av del-Bil. tidsarbete som skett under 1970-lalel. Framväxlen av de olika lagregleradeledighelsformerna har också påverkal arbelstidsutlaget. Lagstiftning avspeciell betydelse i della sammanhang är lagen (1978:410) om rält lillledig-hel för vård av barn och studieledighelslagen (1974:981). En annan viktigdel i delta syslem är lagen (1975:380) om delpensionsförsäkring som möjliggören avtrappning av arbetstiden för personer som närmar sig pensionsåldern. Tillbilden hör också de övriga regler som tillkommit för specifika ändamål, t. ex.ledighet för vissa föreningsuppdrag i skolan. lämnade regeringen en skrivelse (Skr.1984/85:67) lill som innehöll en redovisning av hur arbetet medsemesterfrågorna skulle drivas vidare. Jag meddelade bl. a. all de rättsligtbetonade frågorna skulle gås igenom inom den särskilda beredningsgrupp förarbetsrätts-frågor som är knuten till . I samband med den senaste avtalsrörelsen och i enskrivelse till regeringen har i (LO) givit uttryck för all semesterfrägorna åter behöver aktualiseras.Bakgrunden till LO:s krav är bl. a. de skillnader i semeslerförmäner somföreligger mellan privat och offentligt anställda. Detta gäller både semesternslängd, de ekonomiska förmånerna saml de fackliga organisationernas och denenskildes möjligheter att påverka semesterns förläggning. 1 skrivelser fränflera framhålls all möjligheterna att spara semester oftaomintetgörs genom ensidiga beslul från arbetsgivarens sida. En annan fråga somlas upp av LO är inrättande av semesterfonder. Individens möjlighet alt utöva inflytande över sinarbetstid beror pä en lång rad förhållanden i arbetslivet. Arbetets karaktär,verksamhetens krav och arbetsorganisationen innebär ofta slörre eller mindrerestriktioner. LO hävdar att mänga arbetstagargrupper har småmöjligheter att utnyttja semesterledigheten på det sätt som avsågs närreformerna genomfördes. Mot denna bakgrund anser jag alt en kommitté börtillkallas med uppgift att kartlägga semesterförmänernas variationer och gradenav inflytande över dessa mellan olika arbetstagargrupper på den svenskaarbetsmarknaden, överväga kravet på en utjämning av semeslerförmånerna genomlagstiftning, samt finna lösningar som gör det möjligt för alla att åtnjutasin ledighet pä det sätt som semesterreformen syftade lill.Semeslerlagstiftningen bör dock även fortsättningsvis vara disposiliv. När det gäller karlläggningen av semeslerförmånerna är detvikiigi all belysa semesterns längd för olika grupper och de principer som tillämpas vid bestämningen av denna, t. ex. ålder och lönenivå.