bet · G901BoU13 · 1985-12-31 00:00:00 — a. genom bostadsförsörjningslagentillagts en rad viktiga uppgifter avseende bostadsförsörjningen. Kommunernasvarar sålunda för upprättandet och genomförandet avbostadsbyggnadsprogrammen. I detta arbete ingår också överväganden avseendebostadsbyggandets fördelning på olika upplåtelseformer. Denna ordning börenligt bostadsutskottets mening bestå. Kommunerna bör även fortsättningsvisutifrån de lokala förhållandena och den lokala efterfrågan svara för hurbostadsproduktionen i den egna kommunen fördelas på olika upplåtelseformer.Riksdagen bör inte genom ett uttalande binda de kommunala övervägandena ihithörande frågor. Vad i motionerna Bo 207 (vpk) yrkandena 1 och 2, Bo 227 (fp)yrkande 1 samt Bo231 (m) yrkande 1 föreslagits avstyrks med hänvisning till detnu anförda. dels utskottet under 2 bort hemställa 2. beträffande bostadsbyggandets fördelning på olikaupplåtelseformer attriksdagen avslår motionerna 1985/86:Bo207 yrkandena 1 och 2, Bo227 yrkande 1samt Bo231 yrkande 1, Bostadsbyggandets fördelning på olika upplåtelseformer (mom. 2 och 3) (vpk) anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 18 som börjar"Efterfrågan på" och slutar "andra skäl" bort lyda: Utvecklingen på bostadsmarknaden i , ochMalmö liknar alltmer den som gäller för andra västeuropeiska ochamerikanska storstäder. De allt högre hyrorna och priserna på bostadsrätter ochvillor gör att endast de med pengar har möjlighet att skaffa sig bra bostäder iattraktiva lägen. I praktiken råder nu en fri marknad där lägesfördelar får slåigenom helt på prisutvecklingen. De redan gynnade gynnas ännu mer genom att dekan köpa in sig i de attraktiva områdena. Dessa effekter förstärks av det ökadeantalet insatslägenheter/bostadsrätter som kommer till i centrala och attraktivalägen, både genom nyproduktion och ombildning av hyresrätter. Bostadsutskottetanser att denna utveckling mot ökad segregation och klassuppdelning måstemotverkas. Ivänsterpartiet kommunisternas motion Bo207 föreslås ett antal åtgärder för attförsvara den sociala bostadspolitiken och motverka utvecklingen tnot ökadsegregation. Utskottet anser att de föreslagna åtgärderna, som här återges ikorthet bör vidtas. Omvandlingenav hyresrätter till bostadsrätter i centrala och attraktiva "4 Fler och billigare hyresrätter bör i stället komma till i dessa BoU1985/86:13 områden. En väg att gå kan vara att sätta en gräns för hur stor delav de centrala flerbostadshusen som skall få utgöras av bostadsrätter. IStockholm bör den gränsen sättas till . Bostadsanvisningslagen bör ändrasså att icke önskvärd omvandling av hyresrätt till bostadsrätt förhindras.Utvecklingen mot en ökad segregation förstärks också av en stor dominans för småhusi delar av storstadsområdena. Detta leder till en ensidig åldersmässig ochsocial struktur med hög andel barnhushåll med goda inkomster och fålåginkomsttagare, ensamstående och äldre. I dessa områden behövs ett tillskottav flerbostadsbebyggelse upplåten med hyresrätt. För att åstadkomma flerlägenheter upplåta med hyresrätt i kommuner dominerade av småhus krävs enstarkare regional styrning av bostadsbyggandet. Vad bostadsutskottet ovan anfört om åtgärder för attmotverka segregationen i storstadsområdena bör med anledning avmotion Bo207 (vpk) som sin mening ge regeringen till känna. Motionerna Bo227yrkande 1 samt Bo231 yrkande 1 avstyrks. dels utskottet under 2 och 3 bort hemställa 2. beträffande bostadsbyggandets fördelning påolika upplåtelse former attriksdagen med anledning av motion 1985/86:Bo207 yrkandena 1 och 2 och medavslag på motionerna 1985/86:Bo227 yrkande 1 samt Bo231 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 3. beträffandestarkare regional styrning av bostadsbyggandet attriksdagen med anledning av motion 1985/86:Bo207 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 4, Äldres boende (mom. 4) (), (), (),() och () anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 19 som börjar"De ovan" och slutar "och förverkligas" bort lyda: De ovan redovisade målen för äldres, handikappades ochlångvarigt sjukas boende måste enligt utskottets mening på olika sätt utvecklasoch ges ett konkret innehåll. Sådana konkretiseringar förs fram i folkpartietsmotion Bo213 och motion Bo505, b), a. vad gäller åtgärder förett minskat institutionsboende samt möjligheterna för äldre och handikappadetill självbestämmande vad gäller val av former för vård och boende. Äldre och handikappade människor har ofta inte elementäramöjligheter att utforma sitt boende och sitt liv. Ännu återstår mycket innanboendet för dessa grupper kan utformas så att de får tillgång till densjälvständighet och delaktighet i samhället som de har rätt till. Alltför mångatvingas fortfarande vårdas på institution trots att de med bostadsanpassningoch hemservice skulle kunna klara ett eget boende. Enligt utskottets mening bördet vara självklart att ett anpassat boende för grupperna handikappade ochäldre skall 5 1985/86. präglas avsjälvbestämmande vad gäller val av bostadsort, boendeform och BoU 1985/86:13 En förutsättning för att ge möjlighet tillett utökat boende i vanliga bostäder är bl. a. en utbyggd hemtjänst och hemsjukvård. institutionersom behöver finnas kvar skall erbjuda olika grad av service. Valfrihetenbör vara stor. Oberoende av servicegraden bör emellertid institutionernautformas så att alla som så önskar kan få ett eget rum. Utskottetanser att ett tioårsprogram för eget rum och självständigt boende Härvid bör också beaktas behovet av en klarare kompetensfördelningmellan kommun och landsting när det gäller äldres Vad utskottet nu anfört med anledning av motionerna Bo213(fp) yrkandena 1 och 2 samt Bo505 (c) yrkande 1 bör som sin mening geregeringen till känna. dels utskottet under 4 borthemställa 4. beträffande äldres boende att med anledning avmotionerna 1985/86:Bo213 yrkandena 1 och 2 och Bo505 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, Kollektivt boende (mom. 5) (vpk) anser att dels den del av utskottets betänkande på som s. 19 börjar"Utskottet har" och på s. 20 slutar "i fråga" bort lyda: Utskottet delar den syn på behovet av åtgärder för attstödja ett kollektivt och socialt inriktat boende som redovisas ivänsterpartiet kommunisternas motion Bo222. Det finns oroande tecken på attkontakten och gemenskapen i våra bostadsområden är på väg att försämras.Bostadsmiljön utarmas när butiker och annan service försvinner ur grannskapet.Även satsningen på kabel-TV och en tilltagande kommersialisering av olikafritidsaktiviteter motverkar ökade kontakter mellan grannar. Utskottet anseratt samhället mot bakgrund av denna utveckling måste öka sina insatser föratt.stimulera olika försök att ge boendet ett socialt innehåll. Människors levnadsvillkor har förändrats på ettmycket påtagligt sätt. Hushållen har minskat och det sociala kontaktnätet harhäi;igenom inte sällan blivit mindre. Det förhållandet att människor i ökadutsträckning lever ensamma eller i par innebär att en rad mänskliga behov intelängre kan tillgodoses inom hushållet. Kontakten med andra människor ibostadsområdet och i arbetet blir därmed allt viktigare. Inte minst riskerarpensionärshushållen en social isolering som har sin grund i bostädernas ochbostadsområdenas utformning. Även barnfamiljerna är i detta avseende i ettsärskilt utsatt läge. De hittillsvarande planeringsmodellerna som utgått frånarbetslivets och näringslivets behov måste därför ersättas av nya modeller somsätter vardagslivets villkor i centrum. Planeringens effekter på vardagslivetfår inte längre betraktas som ett privat problem, som var och en skall lösasjälv. I stället måste former utvecklas så att människor gemensamt skall kunnata ansvar förolika uppgifter. Ett viktigt steg i denna utveckling är att verka för BoU1985/86:13 ett socialt inriktat boende. 1 ett samhälle som alltmer utmärks av privatisering ochindividualism måste det gemensamma - det kollektiva - utgöra en motvikt. Ettled i dessa strävanden är att utveckla alternativa boendeformer. Olika typer avkollektivt boende måste därför stödjas och stimuleras. Detta gäller inom såvälnyproduktionen som det befintliga bostadsbeståndet. Som en utgångspunkt fördetta arbete bör bl. a. kommunerna inom ramen för de kommunalabostadsförsörjningsprogrammen redovisa planer på experiment med socialt boende. Den sociala bostadsförnyelsen måste dessutom innefattaåtgärder som stärker samverkan i boendet. Det gäller bl. a. gemensamhetslokaleroch andra gemensamma anläggningar som de boende har ett eget ansvar för. Ävenboendeinflytande på alla nivåer bör ingå som en del i dessa strävanden. Ett genomförande av de ovan angivna åtgärderna för attåstadkomma ett nytt socialt inriktat boende fordrar insatser från samhället.Dessa insatser måste bl. a. innefatta redovisning av förebilder och exempel somkan ge inspiration till utveckling av det egna boendet och satsning påexperiment med nya boendeformer vid både ny- och ombyggnad. Utskottet anser sammanfattningsvis att medanslutning till motion Bo222 yrkandena 1 och 3 som sin mening bör ge regeringentill känna vad som anförts. dels utskottet under 5 bort hemställa 5. beträffande kollektivt boende att medanledning av motion 1985/86:Bo222 yrkandena 1 och 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Nytt system för finansieringen av bostadslån (mom. 6) . (), (), (), (), (), () ochBirgitta () anser att de/s den del av utskottets betänkande på s. 20 som börjar"Den sedan" och slutar "Bo402 (m) yrkande 3" bort lyda: har, som redovisas ovan, beslutat attfinansieringen av bostadslångivningen i allt väsentligt skall ske påkreditmarknaden genom ett särskilt statligt kreditaktiebolag, . Däremot harriksdagen tidigare avvisat förslag om införande av ett kreditgarantisystem förden del av bostadslångivningen i en fastighet som utgörs av statligtbostadslån. Det finns emellertid så stora fördelar förknippade med ettkreditgarantisystem administrerat av bottenlåneinstituten att ett sådantsystem enligt bostadsutskottets mening bör införas. Av bostadslånekommitténsbetänkande, som avgavs , framgår att det är möjligt - ochenligt utskottets uppfattning också lämpligt - att inom ramen för ettkreditgarantisystem föra över de statliga bostadslånen tillbottenlåneinstituten. Det finns sålurida uppenbara fördelar med en sådanordning. Det ärsåväl ur låntagarens som ur långivarens synvinkel en fördel om 67 topp- ochbottenfinansieringen kan ligga hos samma institut. Det bör särskilt BoU1985/86:13 noterasatt bostadsinstituten tillagts uppgiften att för vissa ändamål lämna oprioriteradelån; lån som ligger ovanför det statliga bostadslånet. ramen förett kreditgarantisystem skulle avsevärda förenklingar vara att vinnajämfört med den nuvarande ordningen. Det bör dessutom tilläggas att tilläggsbelåningenav det existerande fastighetsbeståndet kan väntas bli en viktig delavseende bostadssektorns finansiering. Det kan vidare med fog hävdas attbottenlåneinstituten har nödvändig kapacitet att administrera ett kreditgarantisystem.Redan i dag är ju bottenlåneinstituten långivare i principtill alla som får statliga bostadslån. Det finns sålunda goda motiv för uppfattningen att detstatliga kreditaktiebolaget som givits uppgiften att låna upp de medel sombehövs för den statliga bostadslångivningen skall avskaffas. Ordningen med ettkreditgarantisystem, som utskottet sålunda förordar, innebär att kreditaktiebolagetsuppgifter blir överflödiga. Vad utskottet med anledning av motionerna Bo227 (fp)yrkande 23 och Bo402 (m) yrkande 3 anfört om finansieringen av bostadsbyggandetoch om avskaffande av bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Kreditaktiebolaget bör avskaffas redan fr. o. m. . Detfår härvid förutsättas att åtgärder vidtas så att säkerheten för de av viddenna tidpunkt emitterade obligationerna inte försämras. dels utskottet under 6 bort hemställa 6. beträffande nytt system för finansieringen avbostadslån att med anledning av motionerna 1985/86:Bo227 yrkande 23och Bo402 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Statlig totalfinansiering (mom. 7, motiveringen) , , Per ,, , och (alla s)anser att den del av utskottets betänkande på s. 20 som börjar "Förslageti" och slutar "hänvisning härtill" bort lyda: Vad i motion Bo216 (vpk) yrkande 4 föreslagits avstyrks avutskottet. Ytterligare överväganden i hithörande frågor bör enligtbostadsutskottets mening anstå i avvaktan på den fortsatta beredningen avbostadskommitténs förslag i vad avser bostadsfinansieringen. Härigenom kommerockså ytterligare erfarenheter att vinnas avseende den nuvarandefinansieringsordningen, där svarar för den huvudsakliga upplåningen förden statliga bostadslångivningen. Statlig totalfinansiering (mom. 7) (vpk) anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 20 som börjar"Förslaget i" och slutar "hänvisning härtill" bort lyda: Bostadsutskottetdelar motionärernas uppfattning om att förslag om statlig 68 totalfinansieringsnarast bör föreläggas . Utskottet vill erinra om BoU 1985/86:13att tidigare (CU 1971:12 s. 53 och CU 1972:9 s. 15-16) godkäntuttalanden om att fördelarna med en statlig totalfinansiering "är såpåtagliga att de bör avstås endast av mycket tungt vägande skäl". Det finns grundad anledning för att förorda attregeringen tar ansvar för att en översyn görs varvid bör övervägas såväl s. k.fullständig finansiering, dvs. samordning av bottenlån och bostadslån, som s.k.integrerad finansiering, dvs. samordning av byggnadskrediter och fastighetslån. Upplåningen i en ordning med statlig totalfinansiering böranförtros medan bostadsverket bör svaraför utlåningen och de övriga funktioner som verket har . Vad utskottet nu med anledning av motion Bo216 (vpk)yrkande 4 anfört om överväganden om statlig totalfinansiering bör somsin mening ge regeringen till känna. dels utskottet under 7 bort hemställa 7. beträffande statlig totalfinansiering att medanledning av motion 1985/86:Bo216 yrkande 4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Förtida inlösen av lån (mom. 9) . och (båda c) anseratt dels den del av utskottets betänkande på s. 21 som börjar"En redovisning" och slutar "av lånestocken" bort utgå, dels den del av utskottets betänkande på s. 22 som börjar"Med anledning" och slutar "yrkande 5 avstyrks" bort lyda: 1 två motioner från till 1982/riksmöteföreslogs att staten skulle vidta åtgärder för att få till stånd en förtidainlösen av mindre bostadslån. Med anledning av motionerna gav riksdagenregeringen till känna att överväganden i hithörande frågor borde göras och ilämpligt sammanhang redovisas för . Vid sin behandling av ettmotsvarande motionsyrkande (c) underströk bostadsutskottet vikten avatt ett förslag skyndsamt utarbetades. Denna redovisning har dock intetillställts förrän i årets budgetproposition, dvs. efter detatt frågan anhängiggjorts hos regeringen. Med utgångspunkt i den i budgetpropositionen gjordaredovisningen kommer regeringen till slutsatsen att det inte är ekonomiskt försvarbart att använda administrativa resurser och erbjuda rabatter för att få till stånd en förtida inlösen av små lån. Som framhålls i motion Bo226 (c) framstår detta argument som oerhört krystat. De administrativa insatserna från bostadsver kets sida vid en inlösen torde bli mycket begränsade. Beaktas därtill vinsten för den enskilde låntagaren av att kunna förenkla sin lånehantering finns det enligt bostadsutskottets mening snarare sammantagna administrativa skäl för att åtgärder måste vidtas. Höjningen av bostadslåneräntan för och den senaste tidens sänkningar av den långa räntan talar enligt utskottets go mening föratt också mycket begränsade statliga insatser torde kunna ge en BoU1985/86:13 betydande effekt i form av en väsentligt ökad förtida inlösen. Måletbör härvid vara att avveckla den del av den statligalånestocken som inte är förenad med räntebidrag. Det får enligt utskottets mening förutsättas attbostadsstyrelsen på lämpligt sätt informerar låntagarna om de förordademöjligheterna till förtida inlösen. Utskottet vill i detta sammanhang ocksåpoängtera vikten av att styrelsen informerar låntagarna om gällande regler förövertagande av lån vid förvärv av statligt belånad fastighet. Vad utskottet nu med anledning av motionerna Bo202 (c) ochBo226 (c) yrkande 5 anfört bör ges regeringen till känna. Utskottet förutsätteratt regeringen med största skyndsamhet förelägger förslag om förtidainlösen. dels utskottet under 9 bort hemställa 9. beträffandeförtida inlösen av lån att riksdagenmed anledning av motionerna 1985/86:Bo202 och Bo226 yrkande 5 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, Förvärvslån (mom. 10) (), (), (),() och () anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 22 som börjar"Utskottet delar" och slutar "i fråga" bort lyda: Förvärvslånen har bl. a. utgjort en av förutsättningarnaför den av (CU 1980/81:35) beslutade systematiska avvecklingen avstatens bestånd av uthyrningsbostäder. Denna avveckling år nu i betydandeomfattning genomförd, och behovet av särskilda förvärvslån har därför minskat.Därtill vill utskottet framhålla de möjligheter som finns att på dagenskreditmarknad erhålla lån bl. a. för förvärv av äldre fastigheter. Den avriksdagen beslutade höjningen av den statliga räntan för ochbostadsinstitutens sänkning av den långa räntan har lett till attförhållandevis förmånliga finansieringsvillkor kan erhållas även utan en statligbelåning. Med hänvisning till vad utskottet ovan anfört och tillnödvändigheten av ytterligare besparingar på statsbudgeten tillstyrkerutskottet förslaget i motionerna Bo221 (m) yrkande 4 och Bo227 (fp) yrkande 25,båda motionsyrkandena såvitt nu är i fråga, om att förvärvslånen bör avvecklasi och med utgången av innevarande budgetår. dels utskottet under 10 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionerna 1985/86:Bo221 yrkande 4 och Bo227 yrkande25, båda yrkandena såvitt nu är i fråga, som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Räntelån(mom. 11) BoU 1985/86:13 ochKarl-Göran Biörsmark (båda fp) anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 22 som börjar"Som motionärerna" och slutar "fråga, avstyrks" bort lyda: Som framhålls i motion Bo227 är detfortsättningsvis inte möjligt att subventionera boendet på det sätt som nusker. delar sålunda motionärernas principiella uppfattning attdet av statsfinansiella skäl är nödvändigt att reducera bostadssubventionerna.1 detta sammanhang bör enligt bostadsutskottets mening övervägas i vilken utsträckningden del av bostadslångiviiiingen som fortfarande belastar statsbudgeten kanavvecklas eller föras över på den ordinarie kreditmarknaden. Räntelån utgår till omkring 240 000 lägenheter iflerfamiljshus uppförda . Med utgångspunkt i statensutgifter för räntelånen kan utläsas att ett slopande av låneformen skulleinnebära en genomsnittligt sett mycket begränsad ökning av boendekostnaden förden enskilda lägenheten. Med hänvisning härtill och till de ovan anfördastatsfinansiella skälen bör enligt bostadsutskottets mening räntelånenavvecklas fr. o. m. i enlighet med förslaget i motion Bo227(fp) yrkande 25 såvitt nu är i fråga. dels utskottet under 11 borthemställa 11. beträffande räntelån att med bifall till motion1985/86:Bo227 yrkande 25 såvitt nu är i fråga som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Räntebidragssystemets Utformning (mom. 13) , och (alla m)anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 24 som börjar"Som framgår" och slutar "nu anförts" bort lyda: Som framhålls i moderata samlingspartiets motion Bo221uppvisar det nuvarande bostadsfinansieringssystemet en rad stora brister. Dessabrister avser såväl systemets tekniska uppbyggnad som dess statsfinansiellakonsekvenser. Vid en hög räntenivå blir således de statliga subventionernaorimligt stora. Sedan räntebidragssystemets tillkomst har också statenskostnader för räntebidragen ökat från tillberäknade för /87. Denna utveckling måsteenligt bostadsutskottets mening brytas. Utskottet delar sålunda den ibudgetpropositionen framförda uppfattningen (bil. 13 s. 8) att bostadssektornsbelastning på statsbudgeten alltjämt är för hög och att en ytterligarebegränsning av belastningen därför är önskvärd. har i sitt slutbetänkande lagt framförslag till ett nytt bostadsfinansieringssystem - ett system som det i och för sig gjorts välgrundade invändningar mot i en reservation (m) till betänkandet. I avvaktan på ett slutligt ställningstagande till kommitténs förslag bör dock enligt utskottets uppfattning förändringar vidtas inom ramen för nuvarande räntebidragssystem. Med hänvisning till det ovan anförda ansluter sigutskottet till det i BoU 1985/86:13 motionerna Bo221 (m) och Bo402 (m)framlagda förslaget till en reformering av räntebidragssystemet. Som anförs ide båda motionerna skall målet vara att åstadkomma ettbostadsfinansieringssystem fritt från generella subventioner. Det bör i dettasammanhang erinras om att ett system utformat enligt motionärernas förslaginnebär att så också kommer att ske. Utskottet vill också erinra om att motionärernasförslag om bostadsfinansieringen måste ses som en del av förslag från moderatasamlingspartiet om utformningen bl. a. av skattesystemet,bostadsbidragssystemet och familjepolitiken. Det är sålunda varken lämpligteller realistiskt att med utgångspunkt endast i en av de i en framsyntekonomisk politik ingående delarna diskutera vilka boendekostnader m.m. somförslaget kan ge upphov till. Tvärtom måste i en sådan bedömning ingåöverväganden avseende effekterna av bl. a. högre grundavdrag i den kommunalabeskattningen, sänkta marginalskatter samt borttagande av fastighetsskatten. Utskottet tillstyrker med det nu anförda förslagen imotionerna Bo221 (m) yrkande 6 och Bo402 (m) yrkande 5, båda yrkandena såvittnu är i fråga. Utskottets ställningstagande i denna del innebär att motionernaBo226 (c) yrkande 4 såvitt nu är i fråga samt Bo227 (fp) yrkande 20 avstyrks. dels utskottet under 13 bort hemställa 13. beträffande räntebidragssystemets utformning attriksdagen med anledning av motionerna 1985/86:Bo221 yrkande 6 och Bo402 yrkande5, båda yrkandena såvitt nu är i fråga, samt med avslag på motionerna1985/86:Bo226 yrkande 4, detta yrkande såvitt nu är i fråga, och Bo227 yrkande20 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Räntebidragssystemets Utformning (mom. 13) och (båda fp) anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 24 som börjar"Som framgår" och slutar "nu anförts" bort lyda: Det är, som framhålls i motion Bo227, fortsättningsvisinte möjligt att subventionera boendet på det sätt som sker. Det är avstatsfinansiella skäl nödvändigt att kraftigt reducera bostadssubventionerna.De grupper som behöver stöd, t. ex. barnfamiljerna, bör i stället ges ettgenerellt stöd som inte är konsumtionsstyrande. En kraftig reducering av bostadssubventionerna kräver ettförändrat bostadsfinansieringssystem. Ett sådant system bör i enlighet medförslaget i motion Bo227 (fp) utformas så att det fördelar kostnaderna övertiden på ett bättre sätt. Dessutom bör systemet reducera bostadssubventionernatotalt sett och vara robust vid hög inflation. Enligt bostadsutskottets meningbör förslag om ett bostadsfinansieringssystem med denna inriktning föreläggasriksdagen redan innevarande år. Vad utskottet med anledning av motion Bo227 (fp) yrkande20 nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottets ställnings tagande i denna del innebär att motionerna Bo221 (m) yrkande 6, Bo226 (c) 2 yrkande 4och Bo402 (m) yrkande 5, samtliga motionsyrkanden såvitt nu är i BoU1985/86' 13 fråga, avstyrks. dels utskottet under 13 bort hemställa 13. beträffande räntebidragssystemets utformning attriksdagen med anledning av motion 1985/86:Bo227 yrkande 20 och med avslag påmotionerna 1985/86:Bo221 yrkande 6, Bo226 yrkande 4 samt Bo402 yrkande 5,samtliga sistnämnda tre yrkanden såvitt nu är i fråga, som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Räntebidragssystemets Utformning (mom. 13) . och (båda c) anseratt