bet · G901KU5 · 1985-12-31 00:00:00 — om vissa grundlagsfrågor m. m. 1 detta betänkande behandlas ett antal väckta motioner rörande följande frågor: övergäng till republik (motionerna1984/85:1558 och 2339) villkoren för rösträtt iriksdagsval (motionerna 1984/85:289, 672, 796, 931 och 2322) föreskrifter i grundlag ommedborgarskapets innebörd (motion 1984/ 85:936) grundlagsskyddad egendomsrätt,näringsfrihet och yrkesfrihet (motionerna 1984/85:452 yrkande 5, 671, 813,1181 och 2323) inrättandet av en författningsdomstol(motion 1984/85:452 yrkande 3) förhällandet mellan svensk rätt ochEuroparådets konvention om de mänskliga rättigheterna (motionerna 1984/85:452yrkande 4, 669, 1178 och 2326) översyn av vissa grundlagsreglerrörande skatter och avgifter (motionerna 1984/85:935 och 939) beredningen av lagstiftningsärenden(motion 1984/85:288 yrkande I) införande av en miljökvalitetslag iform av grundlag (motion 1984/ 85:2236) kungliga titlar (motion1984/85:1180). Utskottet har ansett motionerna 288 angående beredningenav lagstiftningsärenden och 452 yrkande 4 angående anpassning av svensk rätttill besvarade med vad utskottet anfört. Övriga motionsyrkandenhar utskottet avstyrkt. 1984/85:1558 av (vpk) 1 motionen yrkas att beslutar om övergäng tillrepublik. 1984/85:2339 av m. fi. I. att beslutaratt såsom vilande antaföljande som motionärernas förslag betecknade förslag till lag om ändring iregeringsformen (se bilaga). I 1985/86. 2. att beslutar att såsomvilande anta förslaget i överens- KU 1985/86:5 stämmelse med ovanföreslagen ändring i regeringsformen 1 kap. 3 § att ' successionsordningenskall upphöra att gälla vid utgången av , 3. att beslutar att hosregeringen hemställa om förslag till följdändringar i lagtext i övrigt ochtill reglering av andra förhållanden som kan föranledas av beslut om övergängtill republik. 1984/85:289 av m. fi. 1 motionen yrkas att beslutar att 3 kap. 2§regeringsformen skall ha följande lydelse: Rösträttvid val till tillkommer svensk medborgare som är eller någon gäng harvarit bosatt i riket. Den som icke har uppnätt ålder senast pävaldagen eller som är omyndigförklarad av domstol har ej rösträtt. Frågahuruvida rösträtt enligt första stycket föreligger avgörs på grundval av en förevalet upprättad röstlängd. 1984/85:672 av Per Stenmarck (m) Lmotionen yrkas att hos regeringen begär förslagom grundlagsskyddad rösträtt för svenska medborgare bosatta i utlandet. 1984/85:931 av och (båda fp) I motionen yrkas att som vilandegrundlagsförslag antar ovan angivna ändring av 3 kap. 2 § regeringsformen (semotionen). 1984/85:2322 av m. fi. I motionen yrkas att beslutar att 3 kap. 2 §första stycket regeringsformen skall ha följande lydelse: Rösträtt vid val till tillkommer svenskmedborgare som är eller har varit bosatt i riket. Den som icke haruppnätt ålder senast pä valdagen eller som är omyndigförklarad avdomstol har ej rösträtt. 1984/85:796 av m. fi. 1 motionen yrkas att hos regeringen hemställeratt förslag om rösträtt för invandrare i riksdagsval, oberoende avmedborgarskap, föreläggs . 1984/85:936 av i (m) ' I motionen yrkas att hos regeringen begär atttilläggsdirektiv rörande frågorna om grundlagsmässig reglering avmedborgarskapet och därmed förenade skyldigheter utfärdas tillfolkstyrelsekomniittén. 1984/85:452 av m. fi. 3. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna att frågan om införandet av en författningsdomstol bör utredas. 4. att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad KU 1985/86:5 som i motionen anförts om en genomgäng av svensk lagstiftning i avsikt att bringa deni överensstämmelse med de krav som anslutning till Europarådetskonvention om de mänskliga rättigheterna medför, 5. att beslutar att hos regeringen anhållaom förslag till grund lagsskyddad egendomsrätt samt närings- och yrkesfrihet i enlighet med vad som i motionen anförts. 1984/85:671 av m. fi. 1 motionen yrkas att beslutar att som sin meningge regeringen till känna vad i motionen anförts om tillsättande av en särskildutredning angående grundlagsskyddad egendomsrätt samt närings- och yrkesfrihet. 1984/85:813 av () 1 motionen yrkas att hos regeringen anhåller omförslag, innebärande att egendomsrätten införs i den svenska grundlagen. 1984/85:1181 av m. fi. (fp, c, m) 1 motionen yrkas att hos regeringen anhåller omförslag till grundlagsskyddad närings- och yrkesfrihet i enlighet med vad som imotionen anförts. 1984/85:2323 av m. fi. I motionen yrkas att hos regeringen anhåller omförslag till grundlagsskyddad egendomsrätt samt närings- och yrkesfrihet ienlighet med vad som i motionen anförts. 1984/85:669 av m. fi. 1 motionen yrkas att beslutar att hos regeringenbegära utredning om vilka krav ställer pä domstolskontrollav förvaltningsbeslut samt att i anslutning till detta överväga införandet aven sådan kontroll. 1984/85:1178 av () 1 motionen yrkas att begär att regeringennärmare utreder hur skall kunna genom ett enkelt rättsmedel fylla denbrist i den svenska rättsordningen som ligger däri att ej beträffandealla tvister om civilrättsliga rättigheter och skyldigheter har tillgång tillsådan domstolsprövning som föreskrivs i artikel 6 i konventionangående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. 1984/85:2326 av och (båda m) I motionen yrkas att hos regeringen begärförslag till lagstiftning om att införlivas med svenskrätt, i första hand genom den s. k. inkorporationsmetoden. 1984/85:939 av m. fl. I motionen yrkas att beslutar att hos regeringenbegära eri översyn av bestämmelserna i 8 kap. samt RF 2 kap. 10 § andrastycket i enlighet med vad som anförts i motionen. I * 1985/86. 1984/85:935av i (m) KU 1985/86:5 I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om önskvärdheten att bättreprecisera regeringsformen 1:4 på sätt som anges i motionen. 1984/85:288 av m. fi. I. att beslutar som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts om beredningen av lagförslag. 1984/85:2236 av () I motionen yrkas att hos regeringen begärförslag om införandet av en miljökvalitetslag. 1984/85:1180 av () 1 motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om kungliga titlar. Utskottet Övergång till republik I motionerna 1558 av (vpk) och 2339 avLars m. fi. (vpk) begärs att skall övergå till ett republikansktstatsskick. I sistnämnda motion framläggs förslag till ändringar iregeringsformen (RF) och successionsordningen. Vidare begärs att regeringenskall framlägga förslag till de följdändringar i andra författningar som kanföranledas av ett beslut om övergång till republik. Som huvudskäl för denföreslagna förändringen anför motionärerna att monarkin är odemokratisk, att denär en ideologisk maktfaktor och att statschefen bör vara väl förankrad ilandets politiska liv. Motionärerna anser att talman bör vara riketsstatschef. Frågan om övergång till republik behandlades av riksdagensenast . 1 sitt av godkända betänkande KU 1983/84:26avstyrkte utskottet därvid motionsyrkanden av samma innebörd som de nu aktuellaunder hänvisning till den ståndpunkt angående statsformen som intogs i sambandmed författningsreform. Utskottet finner inte heller nu anledningfrångå detta ställningstagande. Motionerna 1558 och 2339 avstyrks därför. Villkoren för rösträtt i riksdagsval I motionerna 289 av m. fl. (c), 931 avKarin Ahrland och (båda fp) och 2322 av m. (m)föreslås att rösträt- 4 ten försvenska medborgare bosatta i utlandet grundlagsskyddas genom KU 1985/86:5borttagande av förbehållet om bosättning i riket i 3 kap. 2 § RF. I motion 672av Per Stenmarck (m) begärs att regeringen skall lägga fram förslag omgrundlagsskyddad rösträtt för svenska medborgare bosatta i utlandet. a. att utlandssvenskarnas rösträtt inte kan anses tillräckligtskyddad med hänsyn till att de kan fråntas rösträtten genom ett enkeltmajoritetsbeslut av . I motion 796 av m. fi. (vpk) begärs förslag omatt invandrare, oberoende av medborgarskap, skall få rösträtt i riksdagsval.Rösträtten bör i princip utformas efter samma regler som gäller för rösträtt ikommunalval. 1 motionen anförs bl. a. att rösträttsbestämmelserna och framförallt kopplingen mellan medborgarskap och rösträtt härstammar från dåstora arbetskraftsomfiyttningar mellan olika länder var ett okänt fenomen.Invandringen har emellertid enligt motionärerna för del inneburit attbefolkningen är lika enhetlig som . Motionärerna hävdarvidare att rösträttsbestämmelserna medför en politisk diskriminering avinvandrarna som får till följd att arbetarklassen i inte har enpolitisk representation som svarar mot dess egentliga styrka. Gällande rätt, frågans tidigare behandling Enligt 3 kap. 2 § RF tillkommer rösträtt vid val tillriksdagen svensk medborgare som är bosatt i riket. 1 fräga om rösträtt försvenska medborgare som är bosatta utomlands hänvisas i nyssnämnda paragraf i RFtill bestämmelserna i vanlig lag. Dessa bestämmelser, som finns i 4 kap. 11 §vallagen (1972:620), innebär att svensk medborgare som inte är bosatt i rösträtt vid val till om han någon gäng varit kyrkobokförd i landet. rösträttskommitté hadeenligt sina direktiv attöverväga en sådan avgränsning av rösträtten för utlandssvenskarna att endast svenskamedborgare med en mera påtaglig anknytning till hemlandet skulle ha rösträttvid riksdagsvalen. I betänkandet (SOU 1984:11) Rösträtt och medborgarskaputtalade kommittén att det mötte stora svårigheter att finna något annatkriterium än ett tidskriterium när det gällde att bestämma denna anknytning.Kommittén föreslog därför att rösträtt skall tillkomma svenska medborgare somvarit kyrkobokförda i någon gäng under de senaste förfiutna tiokalenderåren före ett riksdagsval. Pä sikt borde enligt kommittén s. k.boenderösträtt införas, dvs. personer skall rösta i det land där de bor oavsetti vilket land de är medborgare. Kommittén var inte enig i sittställningstagande. Ledamöterna frän de tre borgerliga partierna reserveradesig och förordade att utlandssvenskarnas nuvarande rösträtt skulle skrivas ini grundlagen. förslag om rösträtt för invandrare iriksdagsval och om utlandssvenskars rösträtt kommer enligt vad regeringenuttalat inte att läggas som grund för någon proposition. beslöt regeringen tillsätta en parlamentariskkommitté som skall utreda frågan om dubbla medborgarskap (Dir. 1985:11). utredningenär enligt direktiven att ta ställning till om dubbla medborgar- KU1985/86:5 skåp kan accepteras i större utsträckning. Nuaktuella frågor behandlades av . Utskottet (KU1983/84:26) redogjorde då för innehållet i rösträttskommitténs betänkande samtförklarade att remissutfallet och beredningen i i dennafråga borde avvaktas innan tog ställning. förslag har som nämnts inteföranlett någon proposition. Frågan om rösträtt för invandrare kommeremellertid att beröras i den nämnda utredningen angående dubbla medborgarskap.1 direktiven till utredningen nämns särskilt medborgarskapets betydelse förrösträttsfrågan. Utskottet är inte berett att i nuvarande läge ta ställningtill frågan om grundlagsregler angående utlandssvenskars rösträtt eller andraändringar av villkoren för rösträtt i riksdagsval. Den fortsatta beredningen avdessa frågor bör avvaktas. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 289,672, 796, 931 och 2322. Föreskrifter i grundlag om medborgarskapets innebörd 1 motion 936 av i (m) hävdas attmedborgarskapsreglerna bör ha karaktär av grundlag. Vidare framhålls attregeringsformens kapitel om grundläggande fri- och rättigheter, för att varaväl balanserat, även bör innehålla upplysning om medborgarens skyldigheter.Dessa frågor bör enligt motionären utredas av folkstyrelsekommittén. Ett motionsyrkande (mot. 1983/84:579) om att regler omsvenskt medborgarskap skall införas i RF behandlades av utskottet ibetänkandet KU 1984/85:5. Utskottet avstyrkte förslaget. De gällande reglerna iRF tillgodo-säg enligt utskottets mening det behov av grundlagsskydd som finnspå detta område. I betänkandet KU 1984/85:8 behandlade utskottet en motion(1983/ 84:1406) som tog upp sambandet mellan medborgerliga rättigheter ochskyldigheter. Enligt motionären borde detta samband bli föremål för utredning.Utskottet uttalade att de rättigheter som nämns i motionen representerar igrundlag eller i annan författning gjorda åtaganden från det allmännas sidagentemot medborgarna. Något samband fanns enligt utskottets mening inte mellanförmånen att få åtnjuta sådana rättigheter och t. ex. en persons skuldbördatill det allrnänna. Utskottet avstyrkte motionen. Utskottet finner inte anledning frångå sina tidigareställningstaganden i dessa frågor och avstyrker motion 936. Grundlagsskyddadegendomsrätt, näringsfrihet och KU1985/86:5 Frågorna om grundlagsskydd för egendomsrätten,näringsfriheten och yrkesfriheten tas upp i fem motioner. 1 motionerna 452, yrkande 5, av m. fi. (m)och 2323 av m. fi. (m) begärs förslag från regeringen omförstärkt skydd för egendomsrätten och för närings- och yrkesfriheten. Enligt moderata samlingspartiets partimotion 452 har utvecklingenmedfört allt större svårigheter för den enskilde att utöva näring och yrke.Skyddet för närings- och yrkesfriheten bör därför enligt motionen stärkas ochges en plats i grundlag. Motionärerna anser även att rätten till personligegendom är otillräckligt skyddad av den svenska grundlagen och nämner somexempel att fällts av för brott mot egendomsskyddet. 1 motion 2323 anförs att behovet av grundlagsskydd fördessa fri- och rättigheter har blivit allt större i takt med den kraftigaansvällningen av lagar och regler, vilket under kraftigthar beskurit den enskildes rörelsefrihet. I motionen hänvisas till bl. a.fällande domar mot svenska staten i samt en kraftig ökning avsvenska klagomål i nämnda domstol, vilket enligt motionärerna är ett uttryckför bristande rättssäkerhet i . I motion 813 av () begärs förslag omgrundlagsskyddad egendomsrätt. Motionären påpekar att den svenska grundlageninte innehåller någon principdeklaration som skyddar enskilt ägande.Motionären anser att man möjligen kan tala om ett indirekt skydd i vissa fall iform av en ersättningsregel. Detta är emellertid enligt motionärens mening intetillräckligt. I motion ,1181 av m. fi. (fp, c, m) begärsförslag frän regeringen om grundlagsskyddad närings- och yrkesfrihet. Enligt motionen bör yrkes- och näringsfriheten betraktas som ett grundläggande element i själva rättighetssystemet. Utan regler i detta hänseende är systemet enligt motionärernas åsikt ofullständigt. En särskild utredning bör enligt motion 671 av Sven-ErikNordin m. fi. (c) tillsättas angående grundlagsskyddad egendomsrätt, närings- och yrkes frihet. Motionärerna framhåller att grundlagarna inte innehåller någon principdeklaration om skydd för enskilt ägande. Detta är enligt motionen en brist som blivit alltmer uppenbar , med hänsyn till vissa lagar som redan har stiftats och andra mycket omfattande lagförslag som är aktuella och som nära berör egendomsrätten. Motionärerna anser att en skild egendom sä snart som möjligt bör tillförsäkras skydd i grundlag. Skyddet bör omfatta såväl lös som fast egendom liksom förfogandeförhål landen. Beträffande skyddet för närings- och yrkesfriheten anför motionä rerna att detta visserligen måste vara försett med undantag på grund av säkerhets-, hälsovårds-, arbetarskydds- och ordningsintressen. Själva grundtanken att varje medborgare skall ha frihet att driva näring och yrke : 1985/86. äremellertid enligt motionärerna i sig sä betydelsefull att problemen med KU1985/86:5 att utforma undantagsbestämmelser på området förefaller försumbara.Motionärerna anser att en utredning bör ske i syfte att klarlägga i vilka avseendenen förstärkning av bärings- och yrkesfriheten kan ske i grundlag och annan lag. Till grund för gällande regler om egendomsskyddet liggerett förslag av grundlagberedningen (SOU 1972:15). Frågan om ersättningsnivånvid expropriation eller annat sådant förfogande behandlades före grundlagsändringarna1979 av två utredningar, fri-och rättighetsutredning (SOU 1975:75) ochrättighetsskyddsutredningen (SOU 1978:34). I sin nuvarande lydelse har regeln i2 kap. 18 § RF om ersättning vid expropriation m. m. varit gällande sedan den Ijanuari 1980 (prop. 1978/79:195, KU 1978/ 79:39). Frågan om införande av ett grundlagsskydd förnäringsfriheten har diskuterats i olika sammanhang. Omfattningen av deinskränkningar i skyddet som i så fall måste göras har emellertid i allmänhetansetts utgöra ett hinder för en sådan grundlagsbestämmelse. Denna ståndpunktintogs t. ex. i förarbetena till fri- och rättighetsreform. I samband med riksdagsbehandlingen av proposition 1978/79:195om förstärkt skydd för fri- och rättigheter togs även frågan om förstärkt skyddför näringsfriheten upp. 1 propositionen uttalades att erfarenheterna av denutbyggnad av rättighetsskyddet som skett genom reform samt av denförstärkning som rättighetsskyddsutredningens förslag kunde leda till bordeavvaktas. Ett enigt utskott (KU 1978/79:39) anslöt sig till vad som i denna deluttalats i propositionen och fann därför inte skäl föreslå att tanågra initiativ beträffande ytterligare förstärkning av rättighetsskyddet. har därefter vid upprepade tillfällen, senast idecember 1984, avslagit motionsyrkanden av samma innebörd som de nu förevarandemed motiveringen att ytterligare erfarenheter av reformerna pä fri- och rättighetsområdetborde avvaktas innan initiativ togs till förändringar. Utskottet vidhåller sinatidigare ställningstaganden i berörda frågor. Motionerna 452 yrkande 5, 671,813, 1181 och 2323 avstyrks. Inrättandet av en författningsdomstol 1 moderata samlingspartiets partimotion 452 begärs attfrågan om inrättandet av en författningsdomstol skall utredas. Enligt motionenskulle en författningsdomstols främsta uppgift vara att säkerställa attregeringsformens fri- och rättigheter verkligen efterlevs av de politiskaorganen och av förvaltningen. Motionärerna anser att en sådan domstoldärigenom skulle bli ett skydd för den enskilde. Utskottetsöverväganden KU 1985/86:5 Frågan om att inrätta en författningsdomstol behandladesav utskottet i betänkandet KU 1984/85: 5 med anledning av motioner med ihuvudsak samma inriktning som den nu förevarande motionen. Utskottet hänvisadedärvid bl. a. till att en kontroll av att lagar och andra författningar intestrider mot grundlag eller annan överordnad lag förekommer genom lagrådsgranskningensamt domstolarnas och förvaltningsmyndigheternas lagprövningsrätt. Utskottetpåpekade vidare att både fri- och rättighetsutredning ochrättighetsskyddsutredningen förkastat tanken på att inrätta enförfattningsdomstol. Samma ståndpunkt intogs i propositionerna 1975/76:209 omändring i regeringsformen och 1978/79:195 om förstärkt skydd för fri- ochrättigheter, vilka i dessa delar godtogs av . Inrättandet av enförfattningsdomstol kunde enligt utskottets mening medföra risk för en ickeönskvärd förskjutning i det svenska politiska maktsystemet och skulle brytamot svensk författningstradition. Mot nämnda bakgrund var utskottet inteberett förorda bifall till motionerna. Utskottet har inte funnit anledning frångå sitt tidigareställningstagande. Motion 452 yrkande 3 avstyrks följaktligen. Förhållandet mellan svensk rätt och Europarådetskonvention om de mänskliga rättigheterna 1 moderata samlingspartiets partimotion 452 begärs engenomgäng av svensk lagstiftning i avsikt att bringa den i överensstämmelse medde krav som anslutning till konvention om de mänskligarättigheterna () medför. Motionärerna framhåller att Sverigefällts i fiera mäl i . Vidare har i fiera fall tvingatsingå förlikning för att inte fällas av domstolen. Mot bakgrund härav finns detenligt motionärernas uppfattning anledning att från svensk sida vidta åtgärderför att undvika fier fällande domar. Detta, anser motionärerna, förutsätteratt en genomgäng görs av svensk lagstiftning för att undersöka om den verkligenstår i överensstämmelse med . 1 motion 2326 av och (båda m)begärs förslag om att skall införlivas med svensk rätt, iförsta hand genom den s. k. inkorporationsmetoden. Motionärerna anför att trotsatt varit anslutet till konventionen har konventioneninte införlivats med den svenska rättsordningen. Detta innebär, framhållermotionärerna, att en svensk medborgare inte kan hos svensk domstol få prövathuruvida en svensk författningsbestämmelse eller myndighetsåtgärd är förenligmed konventionens krav. Motionerna 669 av m. fi. (c) och 1178 avAllan () tar upp frågan angående vilka krav ställerpå att få myndighetsbeslut prövade av domstol. I motion 669 anförs bl. a. att avgörandena iEuropadomstolen i mål som KU 1985/86:5 berört gör det angeläget attgrundligt analysera hur den svenska förvaltningsprocessen förhäller sig tillkrav som ställs i artiklarna 6 och 13 i konventionen angående rätt tilldomstolsprövning av myndighetsavgöranden sorn rör den enskildes "civilarättigheter och skyldigheter". Detta är enligt motionärerna nödvändigteftersom ambitionen måste vara att vi skall efterleva de konventioner som vianslutit oss till. Om de anpassningar till konventionen som kan framstå somnödvändiga ej görs anser motionärerna att risken för nya fällande domar iEuropadomstolen är stor. 1 motion 1178 hävdas att genom olika avgöranden klarlagt att artikel 6 iEuropakonventionen avser att lägga fast en minimistandard pä Europarädsländernasom innebär att det skall finnas en generell möjlighet att bringa rättstvisterinför domstol även om rättstvisten enligt nationella regler kan haoffentligrättslig anstrykning. uppfyller enligt motionären inte dekrav som konventionen ställer i detta hänseende. En utredning om hur dennabrist genom ett enkelt rättsmedel skall kunna avhjälpas bör därför företas. Konventionsreglerna, frågans tidigare behandling m. m. De i motionerna omnämnda artiklarna i den europeiskakonventionen om de mänskliga rättigheterna har följande lydelse: skall, när del gäller att pröva hans civilarättigheter och skyldigheter eller anklagelse mot honom för brott, varaberättigad till opartisk och offent lig rättegång inom skälig tid och inför enoavhängig och opartisk domstol, som upprat I als enligt lag. Domen skallavkunnas offentligt, men pressen och allmänheten må utestängas fränrättegången eller en del därav av hänsyn till sedligheten, den allmännaordningen eller den nationella säkerheten i ett demokratiskt samhälle, eller dåhänsyn till minderåriga eller till parternas privatlivs heigd så kräva eller, iden mån domstolen så finner strängt nödvändigt, i fall då på grund avsärskilda omständigheter offentlighet skulle lända till skada för rättvisansintresse. , vars i denna konvention angivna fri- ochrättigheter kränkts, skall äga effektiv möjlighet all tala härå inför inhemskmyndighet och detta även i det fall. all kränkningen förövats av ämbetsman itjänsteutövning. Ett kortfattat referat av dom i det s. k.Sporrong-Lönn-roth-mälet finns i utskottets betänkande KU 1984/85:5 s. 12. Utskottet lämnade i nämnda betänkande även en redogörelseför gällan de rätt beträffande internationella konventioners tillämplighet i . Av denna redogörelse framgår bl. a. att den svenska lagstiftningen inte inne håller några föreskrifter om hur bestämmelserna i internationella överens kommelser som har tillträtt skall införlivas med svensk rätt. Enligt den praxis som utbildats gäller emellertid en sådan konvention inte direkt för den inomstatliga rättstillämpningen i värt land. För detta krävs att de 1 rättsligaprinciper som kommit till uttryck i överenskommelsen upptagits i KU1985/86:5 en motsvarande svensk författning. i betänkandet refereras vidare de överväganden som gjortsav utredningen om författningspublicering (SOU 1974:100) beträffande metodenatt låta bindande internationella överenskommelser automatiskt bli en del avden nationella rätten samt den diskussion som fördes av fri- ochrättighetsutredning (SOU 1975:75) om hur de fri- och rättighetskonventionerSverige anslutit sig till skall påverka svensk rätt, exempelvis genom att delarav konventionerna inarbetas i svensk grundlag. Utskottet hänvisar till de mer utförliga redogörelserna idet tidigare betänkandet.