bet · G901AU11 · 1985-12-31 00:00:00 — (), (), (), (), (), () och IngvarKarlsson i (c) anser dels alt den del av utskottets yttrande som på s. 57börjar med "Frågan om" och på s. 58 slutar med "mofionA608" bort ha följande lydelse: Dagens arbetslöshetsförsäkring fyller inte de krav sommåste ställas. Den har alltmer förlorat sin karaktär av försäkring. Den andel avutbetalningarna som sker med offentliga medel har successivt ökat och uppgår nutill . Därav svarar arbetsmarknadsavgiften för . Resterande delbekostas med budgetmedel. Egenavgifterna är, med få undantag, närmastförsumbara för kassornas medlemmar. Genomsnillet ligger på ca . ,ett belopp som också är avdragsgillt vid beskattningen. En avsevärd del av de arbetslösa är över huvud taget inteersättningsberättigade från någon arbetslöshetskassa. En del av dessa fårkonlanl arbetsmarknadsstöd (KAS), . Andra fåringen ersättning alls. Utvecklingen på arbetsmarknaden under senare är med enökad arbetslöshet och allt längre ersättningsfider har inneburit attkostnaderna för kontantslödet vid arbetslöshet har kommit att utgöra en alltstörre andel av utgifterna för arbetsmarknadspolitiken. /76uppgick denna andel till , och den har därefter ökat för att underinnevarande budgetår utgöra av utgifterna. Nuvarande system för ersättning vid arbetslöshet bygger påprincipen all den arbetslöse skall ersättas för av inkomstbortfallet. Kostnadsutveck lingen har medfört att denna ersättningsnivå inte kan hållas. Den återkom mande kritiken mot arbetslöshetsförsäkringen och urholkningen av det ekonomiska skyddet visar på det nuvarande systemels brister. Som har framhållits är det angeläget att skapaett nära samband AU 1985/86:11 meHan parternas förhandlingsbord och utgifternaför att bekämpa arbetslösheten. En genomgripande reformering avarbetslöshetsersättningen är därför nödvändig. Staten får och kan emellertid inte frånsäga sig detsociala ansvaret för dem som utan egen förskyllan drabbas av arbetslöshet.Samtidigt kan staten inte heller ensidigt bära kostnaderna för ett ständigtväxande försäkringsskydd som till en del förorsakas av för höga löneavtal. Det är i och för sig positivt att regeringen har startatett utredningsarbete om arbetslöshetsersättningarna. Ett bredare grepp bordedock ha tagits på ämnet. a. synes direktiven innebära att regeringen hållerfast vid det nuvarande systemet för ersättningarna med en uppdelning på enfrivillig försäkring och ett kompletterande stöd, KAS, på en väsentligt lägre nivåför de icke försäkrade. Utskottet ansluter sig till den gemensamma uppfattning somföreträds av moderata samlingspartiet, och , nämhgenatt det bör införas en allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Sominledningsvis nämnts är det många som helt saknar ekonomiskt stöd vidarbetslöshet och sålunda är hänvisade till socialhjälp eller endast har detbegränsade skydd som KAS kan ge. Detta gäller särskilt kvinnor och ungdomar.Det är otillfredsställande att en socialförsäkring som i stort sett i sinhelhet finansieras över statsbudgeten inte kommer alla till del på likvärdigavillkor. I det nya utredningsarbetet bör alltså tanken på en allmänarbetslöshels-försäkring aktualiseras på nytt. En sådan försäkring skulle geelt grundskydd på en rimlig nivå med möjlighet att bygga på med avtalsenligaeller enskilt tecknade försäkringar. I sammanhanget bör erinras om denmöjlighet till frivillig påbyggnad av den nuvarande arbetslöshetsförsäkringensom temporärt gällde under är 1982 på initiativ av den dåvarandecenter-folkpartiregeringen. I sammanhanget skulle även några av de frågor som iregeringens direkliv behandlas knapphändigt eller inte alls kunna lösas. a. ersättningsrätten för företagare och frågan om huruvida vård avegna barn i hemmet skall vara kvalificerande för ersättning. Vidare kanaktualiseras jämställdhetsaspekter på hithörande frågor. Med den föreslagna vidgningen av utredningsdirektiven böräven formen för utredningsarbetet breddas. Arbetet är anförtrottål en ensamutredare. Det synes naturligt att det fortsatta arbetet och dessresultat förankras i en parlamentariskt sammansatt kommitté. Vad utskottet anfört med anslutning till motionerna1985/86:A225 (m), 1985/86;A249 (c), 1985/86;A269 (fp) och 1985/86;A608 (c) i deaktuella delarna bör bringas till regeringens kännedom. dels att utskottets hemsläHan under 60 bort ha följandelydelse: 60. beträffande utredning om reformerat system förarbetslöshetsförsäkringen attriksdagen med bifall till motionerna 1985/86;A225 yrkande 9 i motsvarande del, 1985/86; A249,1985/86: A259 yrkande 1 i motsvaran- 145 10 1985/8Ö. de del och1985/86; A608 yrkande 1 som sin mening ger regeringen lill AU 1985/86:11känna vad utskottet anförl. Utredning om reformerat system för arbetslöshetsförsäkringen (mom. 60-motiveringen) (vpk) anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 57 börjar med "Frägan om" och på s. 58 slutar med"motion A608" bort ha följande lydelse: Det allmänna krav som kan ställas på enarbetslöshetsförsäkring är all den bör ha en utformning som är så rättvis ochgynnsam som möjligt för dem som drabbas av arbetslöshet. Som den bästalösningen framstår att alla typer av inkomstbortfall och oförmåga att skaffainkomst täcks av en enda socialförsäkring med en enhellig administration.Kraven på en ny utredning om en allmän eller obligatorisk försäkring motarbetslöshet i motionerna från moderata samlingspartiet, ochcenterpartiet har inte denna principiella inriktning. Vad som förefaller mestangeläget för motionärerna är deras gemensamma strävan all vältra överkostnaderna för försäkringen på medlemskollektivet. De akluella motionernaavstyrks. Följsamhet mellan löneutveckling och arbetslöshets ersättning (mom. 61) (), (), (), (), (), () och IngvarKarlsson i (c) anser dels alt den del av utskottets yttrande på s. 58 sombörjar med "Utskottet tillstyrker" och slutar med "delgesregeringen" bort ha följande lydelse: I motion 1985/86: A276 (s) yrkas på en form för indexeringav dagpenningen från arbetslöshetskassorna. Yrkandet utgår från detförsäkringssystem som gäller . Med hänvisning till vad som anförts om behovet av en nykonstruktion för ersättningssystemet har yrkandet förlorat i aktualitet ochavstyrks därmed. dels att utskottets hemställan under 61 bort ha följandelydelse; 61. beträffande följsamhet mellan löneutveckling ocharbetslöshetsersättning att avslår motion 1985/86;A276 yrkande 5. Ny anslagsteknik för anslagetSysselsättningsskapande åtgärder (mom. 63) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 61 sombörjar med "Utskottet anser" och slutar med "denna del"bort ha följande lydelse; För att öka effektiviteten i desysselsättningspolitiska åtgärderna och därutöver ge AMS-ledningenmöjligheter att fullfölja förändringsarbetet AU 1985/86:11 inom verket motmindre detaljreglering och mer målstyrning och resultat-kontroll börförutsättningarna för anslaget för sysselsättningsskapande åtgärder förändrasinför nästa budgetår. Som framhålls i de moderata motionerna bör anslaget varasammanhållet och ge AMS möjligheter att inom ramen för av formulerademål och generella regler disponera de faktiska insatserna på elt mer flexibeltsätt än . Sommotionärerna föreslår bör medlen disponeras på ett sådant sätt att den avriksdagen angivna sysselsältningsvolymen uppnås. Åtgärderna bör i första handinrikias mol näringslivet och ge resultat i form av faktiska ; anställningarsom överskrider av del totala antalet anvisningar. Ingen enskild åtgärdbör vidare ha en längre varaktighetstid än , och den maximalabidragsnivån bör inte överstiga av lönekostnaden. Utskottetanser slutligen i likhet med motionärerna att preliminära resultat i form avkostnader och placeringar i varaktiga anställningar skall redovisas förriksdagen i samband med arbetsmarknadsverkets anslagsframställning /89. Därmed får en möjlighet att utvärderaförsöksverksamheten. Meddenna uppläggning ankommer det på AMS att ta ställning till den optimalaavvägningen mellan olika insatser (beredskapsarbeten, rekryteringsstöd,försöksverksamhet med sysselsättningsskapande åtgärder m. för att nå deuppställda målen. Det fär vidare ankomma på verket all fördela insatserna påoffentlig eller privat sektor. Målsättningen bör emellertid vara alt huvuddelenav åtgärderna skall inriktas på det privata näringslivet. Placering avlångtidsarbetslösa bör särskilt uppmärksammas. med bifall till de moderata motionerna A225 och A266 i aktueHa delaranfört om en ny anslagsteknik för anslaget Sysselsättningsskapande åtgärderbör regeringen underrättas om. delsatt utskottets hemslällan under 63 bort ha följande lydelse: 63.belräffande ny anslagsteknik för anslaget Sysselsättningsskapande åtgärder att med bifalltill motionerna 1985/86:A225 yrkandena 6, 7 och 8 och 1985/86: A266 yrkande 12som sin mening ger regeringen till känna vad ulskoltet anfört. Basprogram för arbetsmarknadspolitiska åtgärder ivissa län (mom. 64) Lars-OveHagberg (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 61 börjar med "Utskottetdelar" och på s. 62 slutar med "motion 1985/86:A242" bort haföljande lydelse; uppfattning är problemen i de mest drabbade länen så djupa ochlångsiktiga att de måste motverkas med nya metoder. Kännetecknande för dessalän är att de har ett svagt näringsliv och är i hög grad beroende av samhällsstöd. Samhället måste ta ettsärskilt ansvar för utvecklingen i dessa delar av 147 landet.För de arbetsmarknadspoliliska insalserna bör, som föresläs i motion AU1985/86:11 A242, upprättas fleråriga basprogram. Programmen bör utarbetas isamverkan mellan kommuner, länsorgan och statsmakterna. Vad utskottet i anslutning till motion A242 anfört om ettflerårigt basprogram för arbetsmarknadspolitiska insatser i vissa län börregeringen underrättas om. dels att utskottets hemslällan under 64 bort ha följandelydelse; 64. beträffande basprogram förarbetsmarknadspolitiska åtgärder i vissa län attriksdagen med bifall till molion 1985/86: A242 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Särskilda stödåtgärder vid företag isysselsättningssvaga orter (mom. 65) (vpk) anser dels all den del av utskottets yttrande på s. 62 sombörjar med "Utskottet är" och sluiar med "sålunda avslås"bort ha följande lydelse; Enligt utskottets uppfattning måste staten ta ett särskillansvar för företagen i orter som haft speciella struktursvårigheler. Del gällerinte minst i de statliga företagen eller övriga företag som erhållitsamhälleligt stöd. Här måste man i första hand ta hänsyn till desamhällsekonomiska konsekvenserna av en nedläggning och inle endasl till destrikt företagsekonomiska skälen. Som motionärerna visar finns det ett aktuellt exempel pådenna problematik i . Där har domänverket beslutat att definitivtlägga ned verksamheten vid sågverket, trots att försäkringspengar skulle haräckt till ungefär halva uppbyggnadskostnaden efter branden. För får ennedläggning konsekvenser som är mer vittgående än de som drabbar domänverket omsågen drivs vidare. Regeringen bör sålunda i dessa fall agera mer med ettsamhällsekonomiskt ansvar och inle som de privalkapitalisliska företagen. Dettabör ges regeringen lill känna. dels att utskotiets hemställan under 65 bort ha följandelydelse: 65. beträffande särskilda stödåtgärder vid företagi sysselsättnings svaga orter altriksdagen med bifall lill motion 1985/86: A240 som sin mening ger regeringentill känna vad ulskollel anfört. Avveckling av rekryteringsstödet (mom. 67) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 64 sombörjar med "Som framgår" och sluiar med "tiU känna" bort haföljande lydelse: Utskottet tillstyrker budgetpropositionens förslag attrekryteringsstödet skall avvecklas. Detta stöd är en direkt subvention tiH näringslivet som dess betydelse för nyanställningar är begränsad. De studier som gjorts 148 visarockså att stödet varit mindre verksamt för att underlätta arbetsplaceringar avlångtidsarbetslösa. Utskottet delar uppfattningen i propositionen att detfinns anledning alt i AU 1985/86:11 större utsträckning än utnyttjade sysselsättningsskapande åtgärderna för att skapa möjligheter för framförallt långlidsarbetslösa att få ett arbete. Man bör också på olika vägar utkrävaett större ansvar hos de enskilda arbetsgivarna, t. ex. olika former avanställningsgarantier. Utskottets ställningstagande till propositionens förslag idenna del innebär att i sammanhanget upptagna motioner bör avslås. dels att utskottets hemställan under 67 bort ha följandelydelse: 67. beträffandeavveckling av rekryteringsstödet attriksdagen med avslag på mofionerna 1985/86: A218,1985/86; A223, 1985/86;A236,1985/86:A238, 1985/86;A248 i motsvarande del, 1985/ 86:A255 yrkande 6,1985/86;A259 yrkande 8 och 1985/86:A266 yrkande 13 bifaller vad som förordas ipropositionen. Omfattningen av beredskapsarbetena m. m. (mom. 68) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 65 sombörjar med "Utskottet tillstyrker" och slutar med "aktuelldel" bort ha följande lydelse; När det gäller omfattningen av de sysselsättningsskapandeåtgärderna under /87 ansluter sig utskottet lill den bedömningav behovet av insatser som görs i den moderata mofionen 1985/86; A266. Inomramen för ett gemensamt anslag för sysselsättningsskapande åtgärder på 2 057milj. bör sålunda AMS fä i uppdrag att genomföra ett program som uppgårlill minst 5,5 miljoner sysselsättningsdagar. Utskottets ställningstagandeinnebär att regeringens bedömning i denna del inte vinner utskottets gehör. dels att utskottets hemsläHan under 68 bort ha följandelydelse; 68. beträffande omfattningen påberedskapsarbetena m. m. attriksdagen med bifall lill motion 1985/86;A266 yrkande 14 i motsvarande delavslår propositionen i molsvarande del. Ökade beredskapsmedel till natur- och kulturminnesvård (mom. 71) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 67börjar med "Utskottet har" och på s. 68 slutar med "upptagnamotioner" bort ha följande lydelse; Utskottet kan konstatera all beredskapsmedlen haft en storbetydelse för natur- och kulturminnesvården . Genom dessainsatser har för hela samhället mycket angelägna projekt kunnat förverkligas. har dessa arbeten varit lämpliga somberedskapsarbeten. Inte minst socialmedicinskt handikappade arbetssökande har idessa verksamheter erhålHt väl lämpade arbetsuppgifter. När drasfiskt drar ned antaletberedskapsarbeten fär detta allvarliga konsekvenser både för natur- ochkulturminnes- vården och för dearbetslösa. AU 1985/86:11 Utskottetkan inte acceptera en sådan politik. Regeringen måste se till samhälletssamlade intressen. Regeringen bör sålunda tillse både att nalur-ochkulturminnesvården i hela samhällets intresse värnas och att de arbetslösa,främst arbetshandikappade och äldre, får möjlighet att även i fortsättningenbli engagerade i dessa verksamheter. anfört i anslutning till i sammanhanget upptagna motioner börregeringen underrättas om. delsatt utskottets hemställan under 71 bort ha följande lydelse; 71.beträffande ökade beredskapsmedel till natur- och kulturminnesvård att med bifalltill motionerna 1985/86:A205,1985/86;A210, 1985/86;A215 och 1985/86;A272 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. En förlängning av tiden för Starta-eget-bidraget (mom.75) () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som pä s. 69 börjar med "Somframgår" och piå s. 70 slutar med "anförda avslås" bort haföljande lydelse: Somframhålls i motion A227 av m. fl. (fp) kan det vara bådestimulerande och otryggt att starta ett eget företag. För många ungdomar är detemellertid ett steg ut ur arbetslöshet. Inte minst i och då särskilt iinlandskommunerna är ungdomsarbetslösheten mycket stor. Många av dessa ungdomarförsöker sig därför pä att starta egna företag. Emellertidär det mycket svårt att få elt nystartat företag att bH såinarbetat att det ger inkomster som täcker både företagarens lön och övrigaomkostnader i företaget. Utskottetdelar mot den angivna bakgrunden uppfattningen att de som ' startar nya företagborde kunna erhålla slöd . Som motionärernaföreslår bör stödet kunna beviljas av . med bifall till motion A227 anfört om en förlängning av tiden förstarta-eget-bidraget bör ges regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 75 bort ha följande lydelse: 75.beträffande en förlängning av tiden för starta-eget-bidraget all medbifall till motion 1985/86; A227 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Medel till industribeställningar (mom. 76) AlfWennerfors, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 70 som börjar med "Utskottet ansluter"och sluiar med "denna del" bort ha följande lydelse; Utskottetdelar uppfattningen i den moderata motionen A266 att det i princip är fel att arbetsmarknadsverket skall betala för särskilda industrisub ventioner. Systemet med industribeställningar bör därför av- 10 Utskottetsställningstagande innebär en besparing på 15 milj. kr. AU 1985/86:11 Dettabör ges regeringen till känna. dels att utskottels hemslällan under 76 bort haföljande lydelse; 76. beträffande medel ull industribeställningar att riksdagenmed bifall till motion 1985/86;A266 yrkande 14 i motsvarande del saml medavslag på propositionen i motsvarande del som sin mening ger regeringen lill kännavad utskottet anfört. Medelsanvisning till anslaget Sysselsättningsskapande åtgärder (mom. 78) underförutsättning av bifall lill reservationerna 56 och 59 AlfWennerfors, och (alla m) anser delsatt den del av utskottels yttrande på s. 71 som börjar med "Utskottethar" och slutar med "denna del" bort ha följande lydelse: Utskottethar tidigare i betänkandet ställt sig bakom den bedömning av omfattningen påinsatserna som förs fram i den moderata motionen 1985/86;A266. Vad utskottetanfört om rekryteringsstödets avveckling påverkar inte det totalamedelsbehovet. Som en följd härav bör till anslaget Sysselsättningsskapandeåtgärder anvisas 2 , i enlighet med moderata samlingspartietsförslag, dvs. 600 milj. kr. mindre än enligt regeringens förslag. delsatt utskottets hemsläHan under 78 bort ha följande lydelse; 78.att med bifall lill molion 1985/86:A266 yrkande 15 i motsvarande delsamt med avslag på propositionen till Sysselsättningsskapande åtgärder /87 anvisar ett reservationsanslag av 2 . Utvecklingsinsatser i östra (mom. 81 och82) AlfWennerfors, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 74 börjar med "Utskottetkan" och på s. 75 slutar med "aktuella delar" bort ha följandelydelse; Utskottetär medvetet om behovet av sysselsättningsskapande åtgärder i östra av regeringen föreslagna åtgärderna kan dock knappast betraktas som offensiva.Som framhålls i den moderata motionen A266 torde t. ex. en förlängning avberedskapsarbetena lill 12 månader eller en utökning av tiden i ungdomslag intege någon förbättring av det verkliga arbetsmarknadsläget. Vadöstra behöver är mera långsiktiga åtgärder. Dessa bör -som moderatasamhngspartiet anför - kunna inrymmas inom ansvar för regionalulveckling. Finansiering av insatserna bör sålunda ske via anslaget tiH de s.k. samlade länsanslagen. Förslag om en utökning av dessa medel kommer utskottetatt ta ställning till senare i vår. Utskottetsställningstagande innebär att med bifall till den j. moderatamotionen i aktuell del bör avslå regeringens förslag beträffande AU1985/86:11 utvecklingsinsatser i östra . Vad utskottet anfört omanvändningen av beredskapsmedlen bör regeringen underrättas om. Utskottetsställningstagande innebär att motion A460 avstyrks. dels att utskottets hemsläHan under 81 och 82 bort haföljande lydelse; 81. beträffande användningen av medel förberedskapsarbeten i östra m.m. attriksdagen med bifall till motion 1985/86;A266 yrkande 19, med anledning avpropositionen i motsvarande del, samt med avslag på motion 1985/86;A460 yrkande1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförl, 82. att med bifall till motion1985/86;A266 yrkande 20 avslår dels molion 1985/86;A460 yrkande 2, dels propositionens framställning om anslag till Utvecklingsinsatser i östra . Utvecklingsinsatser i (mom. 81 och82) () och i Benglsfors (c)anser dels all den del av utskottets yttrande som på s. 74börjar med "Utskottet kan" och på s. 75 slutar med "akluelladelar" bort ha följande lydelse; Avfolkningen av har åter blivit ett faktum. Enallvarlig och negativ utveckling har inletts. En strid ström av flytllass harlämnat länet de senasle åren. Netloutflyttningen under åren 1983, 1984 och 1985uppgår till ca 4 200 personer. Del motsvarar nästan 30 personer . Särskilt hårt drabbade är kommunerna i inlandet,malmfälten och östra . De senasle årens utveckling i har storalikheter med vad som hände då länet också utsattes för enomfattande avfolkningspolitik. Enligt utskottets mening är dock situationenför ännu allvarligare än för 20 är sedan. Åldersstrukturen hosbefolkningen i de värst drabbade kommunerna har kraftigt försämrats. Glesbygdenblir allt glesare som ekonomiska styrkaökat. Utvecklingen i östra är särskilt oroväckande.Regeringen har därför i budgetpropositionen föreslagit en försöksverksamhet medfriare användning av de arbetsmarknadspoliliska medlen. Insatserna berälcnasleda till en mer varaktig reducering av arbetslösheten i storleksordningen 300personer. Har ett positivt resultat uppnåtts skall försöksverksamhetenfortsätta under . Om däremot det uppsatta målet inte uppnåsskaH regeringen enligt propositionen kunna besluta att avbryta verksamheten. Denna uppläggning kan utskottet inte ställa sig bakom. Somframhålls i motion 1985/86; A460 av () är det anmärkningsvärt att regeringen på detta sätt skall kunna avbryta verksamheten. Nedläggningen av skolor, affärer, industriföretag och jordbruk har varit omfattande. När nu regeringen förväntar sig att några i beredskapsmedel skall ge omedelbar effekt visar detta hur litet man prioriterar regionalpoliti- 152 Detkrävs i stället ordentliga satsningar som långsiktigt kan ge en positiv AU1985/86:11 utveckling i regionen, vilket inte torde vara möjHgl med enbart enfriare användning av beredskapsmedel. För att befolkningen i östra skall kunna kännatilltro till statsmakternas åtgärder och vilja att åstadkomma en positivförändring är det nödvändigt att de åtgärder som vidtas garanteras under enbetydligt än vad regeringen föreslår. i Norrbottenhar föreslagit en femårig försöksverksamhet, vilket regeringen uppenbarligenanser vara en . Utskottet anser i likhet med motionären att man här börgöra en jämförelse med regeringens insatser för att trygga sysselsättningen iUddevallaregionen. I det fallet handlade del varken om försöksverksamhet ellerberedskapsmedel utan om en långsiktig, näringspolitisk insats tillsammans medlandets största industriföretag. Ändå är inle sysselsättningsproblemen iUddevallaregionen tillnärmelsevis lika allvarliga som i östra . Utskottet delar vidare motionärens uppfattning altregeringens förslag om ett arbetsmarknadspolitiskt försöksprogram och med några i omfattning är en alldeles förbegränsad åtgärd i en av landets mest utsatta glesbygdsregioner. Därför börålgärdsprogrammet ges en betydligt offensivare omfattning och inriktning. Åvenom arbetsmarknadspolitiska insatser kortsiktigt kan ge ett visst resultat tordedet vara mera angeläget att stärka de regional- och näringspolitiskainsatserna. Därför bör en större del av medelslilldelningen överföras tillUtvecklingsfonden i . Utvecklingsfonden torde äga såväl bättrekännedom som kompetens om vilka insatser som behöver vidtas för all utvecklanäringslivet i östra på ett varaktigt sätt. Genom att tillföra i utökatanslag för regionala utvecklingsinsatser, det s. k. länsanslagel, skulle förövrigt också länsorganens möjligheter att göra näringspolitiska insatser i detaktuella området väsentligt förslärkas. Till frågan om ytterligare medel tillde s. k. länsanslagen återkommer utskottet senare i vår. Vad utskottet med bifall till motion 1985/86;A460 anförtom propositionens förslag beträffande de arbetsmarknadspolitiska åtgärdernabör regeringen underrättas om.