bet · G901AU1 · 1985-12-31 00:00:00 — 1sammanhanget kan nämnas all undersöks inom ramen för Nordiskarådels arbete förulsäliningarna all sälla igång en verksamhel i motionensriktning. Delta arbete skulle då la sikte på nordiska förelag. Utgångspunktenär att man skall söka sig fram avialsvägen. Med hänvisning till det anförda bör motion 1984/85:772inle föranleda någon åtgärd från sida. ... 1005/05.1 I motion 1984/85:2651 av () framhållsinledningsvis all maktkoncentrationen i vårt moderna samhälle har mångaskepnader. Att belysa och analysera olika maklcentra i samhället borde vara enviktig uppgift för forskningen. Ett principiellt och grundläggande problem uppslår enligtmotionären när maktutövningen leder lill öppen konflikl med vida konsekvenserför mänga människor, som i sin lur knappast kan skydda sig på egen hand. Ettsådant område utgör avtalsmarknaden, där "Iredje man" ofta drabbasoch där avsikten ofta också är att sä skall ske. Där finns det särskildanledning all vara observant på maktutövningens gränser och vilka metoder somkrävs för att samhällel/staten skall kunna skydda allmänheten. ärskonflikter har givit rika erfarenheter i delta sammanhang. Motionären anför vidare all del ur allmänhetens synpunktär viktigt, att konflikter kan bringas lill ett slut och samhällsskadornaminimeras. Ur sårbarhelssynpunkl finns del anledning att se över gällanderegler om sam-hällsfarliga konflikter. Exempel på områden där samhällsfarlighetinträder är när statsmakterna inte kan verka eller när samhällsekonomin, energiförsörjningen,samfärdseln, betalningsförmedlingen, skalleväsendel, gräns- ochkustbevakning inte fungerar. Detsamma gäller även beträffande polisväsendet,försvaret och domstolsväsendet. Särskill känsliga omräden är också massmediasaml samhällsverksamhet för svaga grupper som behöver värd och omsorg. Avtalsförhandlingar och arbetsfred är vidare enligtmotionären utomordentligt avgörande frågor för den välfärd som rör allamedborgare. Ansvaret för all förhandlingssystemet lill sist fungerar åvilarstatsmakterna. Därför borde en översyn av förhandlingssystemet ske medutgångspunkt frän senare års erfarenheter och avse bl. a. varseltider, tillgänglill erfarna medlare, inrättande av ett särskilt organ som kan avgränsa vadsom är samhälls-farliga konflikter och där allmänheten måste ha ett direktinflytande vid sidan av representanter från arbetstagare och arbetsgivare,slutar motionären. De frågor motionären tar upp har i synnerhet under senaretid varit föremål för en betydande uppmärksamhet. De erfarenheter som vunnitsav hittillsvarande konflikter på arbetsmarknaden har bl. a. föranlett ingåendediskussioner, inte minst mellan parterna på arbetsmarknaden. Enligt utskolletsuppfattning bör frågor som hänger samman med avtalsområdet i första hand lösasav parterna själva. Pä det offentliga avtalsområdet ankommer del sålunda meddelta synsätt på de offentliga arbetsgivarna och deras motparter att närmareanalysera var gränserna skall dras beträffande när samhällsfarlighet ansesföreligga i samband med en stridsålgärd. Utskottet vill också hänvisa tillkartläggningen av arbelskonfliklerna . Utredningsmannenkonslaterar all systemet fungerat på ell tillfredsställande sätt (SOU 1984:18och 1984:19). I sammanhanget konstaterar ulskollel medtillfredsställelse all lönefrå gorna på senare lid ägnals särskild uppmärksamhet i regeringens kansli, vilket bl. a. resulterat i utnämningen av ett särskilt statsråd för dessafrågor och organisatoriska förändringar för . " Utskottet anser vidare alt det inte föreligger något behovav alt särskill AU 1985/86:1 utreda varsellider, tillgängen till medlarem. Slutligen vill utskottet hänvisa till all maktstrukturen isamhället i stort skall utredas inom den tidigare i delta betänkande nämndautredningen om maktfördelning och demokrati i (Dir. 1985:36). Med hänvisning till vad utskottet anfört bör motion1984/85:2651 inte påkalla någon särskild åtgärd frän sida. Utskottet övergår härefter slutligen till att behandlamotion / 85:2094 av () och () i vilken lasupp en speciell fråga i förhandlingssammanhang, nämligen de s. k. undantagsklausulerna. Motionärerna pekar på att del har blivit alll vanligaremed klausuler i avtalen, som garanterar kompensation för prisutveckling m. '-m.som inträder under den stipulerade avtalstiden. Detta sofistikerade systempraktiseras nu i så hög grad all resultatet av ingångna avtal ofta är omöjligtatt utvärdera. Avtal som är avsedda att löpa , elt eller , blirredan efter någon månad inte längre gällande. Uppräkning och kompensation bliraktuella. Detta skapar en slor osäkerhet och den ekonomiska utvecklingen bliren helt annan än den borde vara, framhåller motionärerna. På en mängd områden finns lagstiftning som styr vad eltavtal får innehålla. Vad som strider mot dessa tvingande reglerar ulan verkan.Motionärerna framhåller att även om man bör slå vakt om avtalsfriheten är detsom händer inom löneavtalsområdel av sä vital betydelse att del är nödvändigtall ingångna avtal ges slörre stadga. Mol den angivna bakgrunden föreslårmotionärerna all en utredning görs huruvida det i framliden skall tillåtas attingångna löneavtal skall få innehålla klausuler som medför att avtalslid ochvad som skall gälla när som helst kan brytas. Som utskottet i det föregående framhållit bör frågor somhänger samman med avtalsförhandlingarna i första hand lösas genomöverläggningar parterna emellan. Den föreslagna utredningen om klausuler ilöneavtalen bör det följaktligen inle ankomma pä att initiera. Dessafrågor är för övrigt i hög grad akluella hos parterna på arbetsmarknaden. Motion1984/ 85:2094 bör därför avslås. 1. beträffandeöversyn av den arbetsrättsliga lagstiftningen att avslår motion1984/85:2715 yrkande 1, 2. beträffandeen utvärdering av MBL attriksdagen avslår motion 1984/85:2124 yrkande 5, 3. beträffande gränsdragningen mellan tryckfrihetoch medbestäm mande attriksdagen lägger regeringens skrivelse 1984/85:155 till handlingarna, 4. beträffande information och förhandlingar imindre företag attriksdagenavslårmofionerna 1984/85;330yrkande 1, 1984/85:781 yrkande 2,1984/85:1448 och 1984/85:2715 yrkande 4, 27 5. beträffanderegionala förtroendemän m. tn. AU 1985/86:1 all avslår motion 1984/85:1460, 6. beträffande/acA//vetorätt vid entreprenader allriksdagen avslår motionerna 1984/85:1446, 1984/85:2648 och 1984/85:2715 yrkande8, 7. beträffandeblockad av enmansföretag attriksdagen avslår motionerna 1984/85:330 yrkande 2, 1984/ 85:1441,1984/85:1452 och 1984/85:2715 yrkande 6, 8. belräffandebegränsning av blockadrätten i övrigt att avslår motion 1984/85:2715yrkande 7, 9. beträffandeslopande av strejkskadeslånd m. m. att avslår motion 1984/85:2124yrkande 1, 10. beträffande200-kronorsregeln m. m. allriksdagen avslår motionerna 1984/85:2124 yrkande 2 och 1984/ 85:2715 yrkande 5, 11. beträffande utredning om skadestånden i denarbetsrätlsliga lagstiftningen m. m. attriksdagen avslår mofionerna 1984/85:1439 och 1984/85:2715 yrkande 9, 12. beträffande rätt till politiskverksamhet på arbetsplatsen att avslår motion 1984/85:2124 yrkande 3, 13. belräffande facklig styrning avteknikutvecklingen alt avslår motion 1984/85:2124 yrkande 4, 14. beträffande MBL i kommuner ochlandsting m. m. alt avslår motionerna 1984/85:330 yrkande 3, 1984/ 85:2096,1984/85:2227 och 1984/85:2715 yrkande 10, 15. beträffande negativ föreningsrättm. m. attriksdagenavslårmofionerna 1984/85:1440, 1984/85:1511, 1984/ 85:2112och 1984/85:2715 yrkandena 2 och 3, 16. beträffande arbetsdomstolensställning allriksdagen avslår motion 1984/85:2715 yrkande 18, 17. beträffande stöd till de fackligaorganisationernas samarbete vid multinationella företag allriksdagen avslår motion 1984/85:772, 18. beträffandeöversyn av förhandlingssystemet att avslår motion 1984/85:2651, 19. belräffande s.k. undantagsklausuler i löneavtalen all avslår motion 1984/85:2094. Närvarande: (), (), MarianneStålberg (s), (), (), (), (), (), Slen (), (), (), (), (), i Benglsfors (c) och (vpk). Reservationer AU 1985/86:1 Översyn av den arbetsrättsliga lagstiftningen (mom. 1) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som pä s. 7 börjarmed "Ulskotlet vill" och på s. 8 sluiar med "riksdagensåtgärd" bort ha följande lydelse; Ulskotlet instämmer i den uppfattning om ulvecklingen pådet arbetsrältsliga området som kommer lill uttryck i den moderata motionen1984/ 85:2715. Lagstiftningsarbetet har i väsentliga delar inriktats på attstärka de fackliga organisationerna, inte den enskilde arbetslagarensställning. De ursprungliga syftena, att öka demokratin på arbetsplatserna genomsamverkan och medinflytande och att öka anställningstryggheten, har utnyttjatsför att åstadkomma en, genomgripande omvandling av relationerna mellanarbetsmarknadens parter. Den samverkan mellan likvärdiga parter som prägladeden s k svenska modellen har ersatts med en strävan alt inle bara stärkaarbetstagarorganisationernas ställning ulan att ge dem en avgörande dominans.Den balans och del samspel mellan olika intressenter som är en förutsättningför en väl fungerande marknadsekonomi föreligger på avgörande punkter intelängre. Den arbetsrättsliga lagstiftningen har blivit ettbetydelsefullt instrument i den utveckling som under ett långvarigtsocialdemokratiskt maktinnehav medfört att de fackliga organisationerna fått enroll som sträcker sig långt utöver sedvanlig facklig verksamhet. Genom ettkomplicerat och svårgripbarl regelsystem har de successivt fåll sådanabefogenheter att de här ett avgörande inflytande på det politiska ochekonomiska skeendet oberoende av parlamentarisk majoritet. Organisationerna har som motionärerna framhåller blivit en del av den politiska maktapparatenoch har dessutom allt oftare tagit på sig rollen som "storebror"geniemol medlemmarna. Detta har, enligt utskottets uppfattning, medfört alt denenskilde arbelstagarens och fackföreningsmedlemmens slällning försvagats. Istället bör man arbeta för en utveckling, som innebär ell ökat engagemang ochinflytande för den enskilde. Den omslruktureringsprocess som pågår och som kanförväntas pågå inom näringslivet och den offentligaförvaltningen vad avser såväl produktion som organisation och administrationställer krav pä omställnings- och anpassningsförmåga. Ett ökat engagemang ochdeltagande från de enskilda anställdas sida är nödvändigt för ett framgångsriktgenomförande av nödvändiga förändringar. En sådan utveckling skulle med allsäkerhet få positiva effekter för hela samhället. Lagstiftningen måste därförutformas så att denna utveckling möjliggörs och tröghet och inlåsningseffektermotverkas. Som framgår av motion 1984/85:2715 utgör fria, starka ochansvarsmed vetna fackliga organisationer ett naturligt inslag i en fri marknadsekonomi, där de kan medverka till att skapa balans mellan de olika intressen som uppträder på marknaden. Eflersom facklig verksamhet obestridligen är av stort värde vid bevakningen av de anställdas intressen, är del emellertid av avgörande betydelse att de fackliga organisationerna slår fria från de poli tiska partierna och bygger sin verksamhet på medlemmarnas förtroende 29 och mindrepå offentliga beslut. Möjligheterna att lösa uppkommande frå- AU 1985/86:1gor avtalsvägen bör därför vara så vida som möjligt. Av del anförda framgår all utskottet ställer sig bakom vadsom förs fram i motion 1984/85:2715 av m. fl. (m) omulvecklingen av den arbetsrätlsliga lagstiftningen. Som motionärernaframhällerbör del fortsatta översyns- och utvecklingsarbetet inom arbetsrätteninriktas pä att stärka den enskildes rätt och inflytande på den egnaarbetsplatsen. Arbetsmarknadens funktion och samspelet mellan olika lagarbehöver förbättras. Byråkratisering och centralstyrning måste undvikas. Vidarebör reglerna utformas så klart och entydigt alt arbetstagarna, fackligarepresentanter och arbetsgivarna på förhand kan avgöra vilken räll de har. Därlagstiftning inte är nödvändig av rättssäkerhetsskäl bör lagstiftning undvikas. När del gäller den enskildes räll geniemol de sloraorganisationerna utgår utskottet från all denna fräga blir föremål förutredning i den särskilda kommitté som tillsatts av regeringen i syfte attutreda frågor som hänger samman med maktfördelning och demokrati (Dir.1985:36). Denna fråga bör enligl utskottets uppfattning utredas med förtur,eftersom den berör enskilda människors rättsställning. Vad utskottet anfört i anslutning lill den moderatamotionen 1984/ 85:2715 om det fortsatta översyns- och utvecklingsarbetet inomden arbelsrällsliga lagstiftningen bör ges regeringen lill känna. dels alt ulskollels hemställan under 1 bort ha följandelydelse: I. beträffande översyn av den arbetsrättsligalagstiftningen att med bifall till motion 1984/85:2715 yrkande 1 somsin mening ger regeringen till känna vad ulskollel anfört. En utvärdering av MBL (mom. 2) (vpk) anser dels all den del av ulskollels yttrande på s. 8 som börjarmed "Utskottet kan" och slutar med "av MBL" bort haföljande lydelse; När MBL tillkom framställdes dennya lagen av socialdemokraterna som den största reformen sedan den allmännarösträtten. Socialdemokraterna och de borgerliga partierna anförde bl. a.gemensamt att reformen gav nya utgångspunkter för klassamarbete pä arbetsplatserna.Den nya lagens karaktär av samarbetslag var sålunda uppenbar redan frånbörjan. Utskottet kan i likhet med motionärerna konstatera att MBLinle givit lönarbetarna de demokratiska fri- och rättigheter de har rätt allkräva. Arbetarna och deras fackföreningar har också under de år som gått sedanlagen kom till upplevt MBL som en slor besvikelse. Det finns alltså anledningatt som vpk föreslär utvärdera hur MBL i själva verket har fungerat.Följande frågor som förs fram i vpk-motionen bör vara centrala i en sådanöversyn; Har MBL påverkatfackföreningarnas självständighet och möjligheter att som parisföreträdareutforma från arbelsköparna självständiga alternativ? Har med MBL dearbelandes inflytande och makt vidgats eller har AU 1985/86:1arbetsköparsidan genom samarbelspolitiken flyttal fram sina positioner? Vilka nyasociala dimensioner har tillförts arbetslivet med MBL? Hur har dearbetande kunnat påverka arbetslivets effektivitets- och teknikutveckling? Enligt utskotiets uppfattning kan konstalerasalt frågeställningar som tar sikte på arbetandes intressen visar all lageninle förmått förändra maktpositionerna pä arbetsplatserna. Delta visas förövrigt också av att man ute på arbetsplatserna anser all MBL endast inneburitall förelag och myndigheter genom en MBL-förhandling måste tala om för fackföreningarnavad man redan bestämt sig för all göra. Några exempel härpå är nedläggningenav , strukturomvandlingen inom stålindustrin, nedläggningenav Uddevalla- och Landskronavarven, nedläggning av Svappavaaragruvan m.m. Del finns fler exempel som belyser detta. Här kan nämnas införandel av nyteknik inom industrin och offentlig verksamhet, överinskrivningen inomdaghemsverksamheten saml bolagisering av statliga och privata företag. Ulskotlet instämmer sammanfattningsvis med vpk om behovetav en utvärdering av MBL. Del utredningsarbetet bör resultera i alt en helt nylag läggs fram, som tillförsäkrar de arbetande förändrade maktpositioner ute påarbetsplatserna. Detta bör med bifall till motion 1984/85:2124 i denna del gesregeringen lill känna. dels alt utskottets hemställanunder 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande en utvärdering av MBL altriksdagen med bifall till motion 1984/85:2124 yrkande 5 som sin mening gerregeringen lill känna vad utskottet anfört. Information och förhandlingar i mindre företag (mom. 4) (), (), (),() och i (c) anser dels all den del av ulskollels yttrande på s. 11 som börjarmed "Liknande motionsyrkanden" och slutar med "aktuelladelar" bort ha följande lydelse; Utskottet anser i likhet med motionärerna all MBL oftafungerar på ett otillfredsställande sätt vid de mindre förelagen. Tyngdpunkteni medbestämmandet bör ligga på den lokala nivån. Denna grundsals framträder iflera av MBL;s bestämmelser som anger alt rättigheter och skyldigheter i förstahand tillkommer den lokala fackliga organisationen. På många små arbetsplatser förhåller del sig emellertid såalt de anställda företräds av en facklig ombudsman som inle har anknytning till förelaget i fråga. Ett sådant ombud har som framhålls i motionerna ofta begrän sade möjligheter alt sälta sig in i förhållandena pä de skilda arbetsplatserna och har ingen skyldighet alt i förväg samråda med de anslällda. Del före kommer därför all väsenilig information när de anställda först långt efter 31 det allarbetsgivaren fullgjort sin lagstadgade informations- eller förhand- AU1985/86:1 lingsskyldighel gentemot den fackliga organisationen. Ulskoltet ställer sig mot den angivna bakgrunden bakomförslagen i motionerna om en översyn av MBL som tar sikte på att stärka delokalt anställdas inflytande genom ett decentraliserat och smidigtbeslutsfattande. Därvid bör också övervägas all arbetsgivarens familj dvs. istort sett alla egenföretagare undantas från . Vad utskottet anfört om förhandlingar och information iföretag innebär att mofionerna 1984/85:330, 1984/85:781, 1984/85:1448 och1984/85:2715 tillstyrks i akluella delar, vilket bör ges regeringen lill känna. dels att utskottels hemställan under 4 bort ha följandelydelse; 4. beträffandeinformation och förhandlingar i mindre företag allriksdagen med bifall till motionerna 1984/85:330 yrkande 1, 1984/85:781 yrkande2, 1984/85:1448 och 1984/85:2715 yrkande 4 som sin mening ger regeringen lillkänna vad utskottet anfört. Regionala förtroendemän m. m. (mom. 5) (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 12 som börjarmed "Den akluella" och sluiar med "sida" bortha följande lydelse: Ulskollel delar de socialdemokraiiska motionärernasuppfattning all det nu är hög tid att genomföra förslaget från nyaarbetsrätlskommillén är 1977 om en regional organisation med fackligaförtroendemän. Självfallet bör dessa också ha lilllrädesrätt lillarbetsplatserna. Det framstår som obegripligt all dessa frågor ännu inlelösls älta år efter utredningens överlämnande. Utskottet föreslär därför attriksdagen beslutar om en snabb och omfattande ulbyggnad av en organisation medfackliga förtroendemän. Vad utskottet anfört i denna del innebär ell tillstyrkandemotion 1984/ 85:1460 av m. fl. (s). dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse; 5. belräffanderegionala förtroendemän m. m. attriksdagen med bifall till motion 1984/85:1460 som sin meningger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Facklig vetorätt vid entreprenader (mom. 6) (), (), (), (), (), () och IngvarKarlsson i Benglsfors (c) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 15 som börjarmed "Som " och slutar med "aktuella delar" bort haföljande lydelse; Utskottet anser i likhet med motionärerna att del är ihögsta grad betänk ligt att velorällsreglerna ibland används av de fackliga organisationerna för all försöka stoppa även seriösa entreprenörers verksamhet. ning delaruppenbarligen också , som i en AU 1985/86:1 ' särskildskrivelse till regeringen bl. a. framhåller all MBL-förfarandel inte bör fåanvändas för att försvåra verksamheten för förelag, om det inle finns Som framgår i regeringens svar lill näringsfrihelsombudsman- nen skalldenne följa ulvecklingen i syfte all verka för bättre förulsättningar förenmansföretagens näringsutövning pä enireprenörsområdet. Enligt utskottets uppfattning bör nu MBL ändras på så sättalt här angivna missförhållanden undanröjs. Vad utskottet anför med anledningav motionerna 1984/85:1446, 1984/85:2648 och 1984/85:2715 i akluella delar börges regeringen lill känna. dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse; 6. beträffande/flcÄ;//vetorätt vid entreprenader attriksdagen med bifall till mofionerna 1984/85:1446, 1984/85:2648 och1984/85:2715 yrkande 8 som sin mening ger regeringen till känna vad ulskollelanfört. Blockad av enmansföretag (mom. 7) (), (), (), (), (), () och IngvarKarlsson i (c) anser dels att den del av utskottels yttrande på s. 16 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "avenmansföretag" bort ha följande lydelse; Det har i princip överlåtits åt parterna all bestämmavilka stridsätgärder som i olika lägen skall tillgripas. Med denna frihetföljer emellerfid ett ansvar för att en så ingripande stridsålgärd som blockadslår i rimlig proportion till de resultat man vill uppnå. Ulskoltet menar försin del all blockad av enmansföretag mot den bakgrunden är en omotiveradfacklig stridsålgärd som bör förbjudas i MBL. Förslag härom bör läggas framför . Regeringen bör underrättas om vad utskottet här anfört medanledning avmotionerna 1984/85:330,1984/85:1441, l984/85;1452och 1984/85:2715 iaktuella delar. dels att utskotiets hemställan under 7 bort ha följandelydelse: 7. beträffandeblockad av enmansföretag attriksdagen med bifall lill motionerna 1984/85:330 yrkande 2, 1984/85:1441,1984/85:1452 och 1984/85:2715 yrkande 6 som sin mening ger regeringen lillkänna vad utskottet anfört. Begränsning av blockadrätten i övrigt (mom. 8) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 16 sombörjar med "Med samma" och slutar med "i övrigt" bort haföljande lydelse; Rätten att vidta fackliga stridsätgärder är inskriven igrundlag. Även om denna rätt kan begränsas genom lag, har visat återhållsamhet med att tillgripa lagstiftning och hänvisat lill den praxis som råder på ar- 33 belsmarknaden.Det har överlåtits ål arbetsmarknadens parter all själva AU 1985/86:1 genomavtal lösa uppkommande frågor pä det fackliga området. Denna princip har variten styrka för svenskt arbetsliv och en viktig förutsättning för vårt ekonomiskaframåtskridande. En förutsättning för all denna politik har kunnat bedrivasframgångsrikt är att det har rått balans mellan parterna päarbetsmarknaden i den meningen all en stridsålgärd från den ena parlens sidahar kunnat mötas med motåtgärder från den andra parten. I ett avseende råder inte detta förhållande, nämligen däfacklig organisation utlyser blockad mot ett enstaka företag. Det är därförett oavvisligt krav alt fackliga organisationer inte utnyttjarblockadinstrumentel på ett sätt som uppfattas som stridande mot näringsfriheteneller den enskildes fri-och rättigheter. har det visat sig attfackliga organisationer i ökande utsträckning utnyttjar blockadinstrumentel påett sätt som uppfattas som stötande för rättsmedvetandet. Blockad tillämpas ofta mol enmansförelagare som inleönskar sluta kollektivavtal eftersom de inle har några anslällda. Detförekommer emellertid också att blockad tillämpas mot företag som har anslälldavilka av olika skäl inte önskar ansluta sig lill facklig organisation och inleheller har någon önskan all arbetsgivaren tecknar kollektivavtal. Fackligaorganisationers räll all i sädana fall genom blockad lilltvinga sigkollektivavtal måste uppfattas som stridande mot de mänskliga fri- ochrättigheterna. Med rätten att vidta stridsätgärder och lagstiftarensförtroende för parterna alt själva besluta om arten och omfattningen avstridsätgärder följer ett ansvar för att dessa åtgärder slår i rimligproportion lill del resultat man förväntar sig all uppnå. Ulskollel konslaterarmed beklagande alt fackliga organisationer inte förmått motsvaradelta ansvar. Utskottet föreslår mot denna bakgrund att del bör uppdras älregeringen all lägga fram förslag som utöver ell förbud mol blockad avenmansföretag i övrigt begränsar blockader mol förelag ulan all därmed kränkaarbetsmarknadens parters eljest grundlagsskyddade rätt att vidta fackligastrids-åtgärder. Vad utskottet här anfört med anledning av motion 1984/85:2715i aktuell del bör regeringen underrättas om. delsatt utskottets hemslällan under8 bort ha följande lydelse: 8. belräffande begränsning av blockadrätlen iövrigt att med bifall till motion 1984/85:2715 yrkande 7 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Slopande av strejkskadestånd m. m. (mom. 9) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 17 sombörjar med "Enligt ulskollels" och sluiar med "denna del"bort ha följande lydelse: