bet · G901AU11 · 1985-12-31 00:00:00 — Som en kompletterandeålgärd kvarstår de enskilda beredskapsarbetena av icke invesieringskaraktär.Bidraget enligt Ovan uppgår till av den totala lönekostnaden för dearbetslösa som rekryterats. Antalet personer som anställts med rekryteringsstöduppgick till i genomsnitt 12 600 mot 24 400personer samma kvartal . I propositionen konstateras allrekryteringsstödet, som infördes när konjunkturen var på väg uppåt, har utgjortell verksamt hjälpmedel inom arbetsmarknadspolitiken under den konjunkturfassom vi nu har genomgått, främst genom att påverka företag att tidigareläggasina rekryteringar eller alt skapa nya arbetstillfällen. När vi nu går in i en mer dämpad konjunktur anser detföredragande statsrådet att förutsättningarna att uppnå en av de viktigastemålsättningarna med stödet - alt stimulera företagen alt tidigareläggarekryteringar - därmed minskar. konstateras att stora grupper påarbetsmarknaden har svårigheter att snabbt finna en anställning eller fåmöjlighet alt pröva ell arbete. Elt tecken härpå är enligl propositionen allanlalel långlidsarbeislösa fortfarande ligger på en hög nivå. Mot den angivna bakgrunden förordas elt ökat utnyttjandeav de sysselsättningsskapande åtgärderna för att skapa möjligheter för framförallt långlidsarbetslösa alt få arbete. I proposifionen föreslås därför attrekryteringsstödet för fillfället avvecklas fr. o. m. . Istället bör stödformen enskilt beredskapsarbete utnyttjas under den väntadekonjunkturfasen. För enskilda beredskapsarbeten föresläs även ifortsättningen gälla alt statsbidrag får utgå med högst . De fördelar i administrativt avseende som gäller för rekryteringsstödet bör enligt 63 propositionenlas till vara när det gäller enskilda beredskapsarbeten. Härvid AU1985/86:11 förutsätts att AMS i samarbete med arbetsmarknadens parter kan finnalämpliga lösningar. Frågan omrekryteringsstödets avskaffande las upp i ett flertal motioner. 1 mofion 1985/86;A266 av m.fl. (m)framhålls all moderata samlingspartiels förslag belräffande anslagelsanvändning - som redovisats i ett tidigare avsnitt - kan innebära attrekryteringsstödet kan användas om villkoret med kraftigt ökat placeringsresultatuppnås. Åven föreslär i sin partimolion 1985/86: A259att rekryteringsstödet skall kunna finnas kvar bl. a. mot bakgrund av stödetsbetydelse för de långfidsarbetslösa. 1 parfimofion 1985/86;A255förordas ett förstärkt rekryteringsstöd för anställning av långfidsarbetslösa inäringslivet. I ytterligare fem motioner föreslås med likartade argumentatt rekryleringsslödel skall finnas kvar. Det gäller 1985/86; A218 av JanFransson m. fl. (s), 1985/86: A223 av () och (),1985/86: A236 av () och (), 1985/86;A238 av () och () saml 1985/86; A248 avNils-Olof m.fl. (s). Bland de argument som förs fram kan nämnas attrekryteringsstödet är lätt att administrera. Det anses också vara ett verksamtmedel för att rekrytera arbetslösa till fasta anställningar. Slufiigen kannämnas argumentet att slödel fyller en viktig funktion när det gäller att hållaarbetslösheten nere i skogslänen. I motion A218 sägs att rekryteringsstödet istället för att avvecklas borde utvecklas, t. ex. för att stimulera till ickekönstraditionella yrkesval och rekryteringar. Som framgår av redovisningen råder det olika uppfattningarom rekryteringsstödels fortsatta användning. Enligl vad utskottet inhämtatpågår inom arbetsmarknadsverket ytterligare övervägandenbeträffande stödets användning och effekter. Resultatet av det arbetet avsesbli presenterat före regeringens ställningstaganden i samband medkompietteringspropositionen senare i vår. Enligt utskottets uppfattning finns det mot denna bakgrundskäl att inte nu ta ställning till rekryteringsstödets framtida användning.Till denna slutsats bidrar också den ändrade bedömning avkonjunkturutvecklingen som görs (se finansutskottets betänkande FiU1985/86:10). Utskottet förutsätter i stället att regeringen ikompietteringspropositionen redovisar förslag lill hur ett effektivi stöd lillde långtidsarbetslösa lämpligen bör utformas. Utskottels ställningstagande innebär att förslaget ipropositionen om en avveckling av rekryteringsstödet fr. o. m. den 1 juli 1986bör avslås. Därmed kan i sammanhanget upptagna motioner anses vara i huvudsaktillgodosedda. Vad utskottet anfört om rekryteringsstödels avveckling bör gesregeringen fill känna. I delprogrammet Beredskapsarbeten ingår statligaberedskapsarbeten, stats bidrag till kommunala beredskapsarbeten samt enskilda beredskapsarbeten 64 Syftet med beredskapsarbetena är alt motverka AU1985/86:11 arbetslöshet till följd av säsong- och konjunkturnedgång eller närarbetslill-gången av andra skäl är otillräcklig. Beredskapsarbetena ger vidaresysselsättning åt äldre, lokalt bunden eller handikappad arbetskraft, som harsvårigheter att få arbete pä den öppna marknaden även i goda konjunkturer. Antalet sysselsättningsdagar i beredskapsarbete var ca 5,6miljoner under /85. Som jämförelse kan nämnas att motsvarandetal för budgetåren 1983/84 och 1982/83 var ca 10,1 miljoner resp. 11,6miljoner. Det faktum att rekryteringsstöd och ungdomslag infördes den 1 januari1984 måste dock vägas in vid en jämförelse. För innevarande budgetår har med anledning avbudgetpropositionen (prop. 1984/85:100 bil. 12, AU 11, rskr 188) anvisat 1 575milj. Vidare har regeringen medutnyttjande av den av beviljade finansfullmakten (prop. 1984/ 85:159,FiU 30, rskr 409) beslutat om ytteriigare 187 milj. kr. fill beredskapsarbeten.Samtidigt har 300 milj. kr. omfördelats från rekryteringsstöd tillberedskapsarbeten. Sammanlagl har således 2 062,5 milj. kr. beslutats för beredskapsarbeten. I propositionen framhålls att det finns anledning atträkna med all konjunkturen under nästa budgetår kommer att vara svagare änunder innevarande budgetär. Det är dock inte möjligt all bedömastyrkan i avmallningen. Mot denna bakgrund bedöms behovel av beredskapsarbeteninkl. enskilda beredskapsarbeten till 6,5 miljoner sysselsättningsdagar undernästa budgetår. Som fidigare redovisats avser regeringen att senare i vår ikompietteringspropositionen återkomma med en reviderad bedömning av behovet avde sysselsättningsskapande åtgärderna. Del förutsätts att regeringen liksom förinnevarande budgelår kommer att få disponera en finansfullmakl för eventuellförstärkning av bl. a. de sysselsättningsskapande åtgärderna. Det sammanlagda medelsbehovet för beredskapsarbetenberäknas lill 2 607,5 milj. kr. för /87. I motion 1985/86:225 av m. fl. (m) föreslås -som tidigare nämnts - ett sammanhållet anslag för sysselsättningsskapandeåtgärder och särskilda villkor för åtgärderna. Den principfrågan har utskottettagit Slällning till. När det gäller insatsernas omfattning anges i motion1985/ 86:A266 av m.fl. (m) att AMS inom ett anslag försysselsättningsskapande åtgärder på 2 057 milj. kr. skall få i uppdrag altgenomföra ett program som uppgår till minst 5,5 miljoner sysselsättningsdagar. Utskottet tillstyrker den bedömning av behovet av insatsersom görs i proposifionen. Som där framhålls har regeringen möjlighet altåterkomma till med förslag om ytteriigare medel eller utnyttjafinansfullmakten om behovet av insatser blir större än väntat. Utskottetsställningstagande innebär att motion 1985/86;A266 avstyrks i aktuell del. I propositionen erinras om det uppdrag AMS erhållit att i samrådmed berörda intressenter på byggarbetsmarknaden utreda alternativa lösningar som mer långsiktigt skulle ge arbete - inom eller utanför byggnadsverksam heten - åt arbetshandikappade byggnadsarbetare. 5 1985/8Ö. Som tidigare kortfattat nämnts i samband med utskottetsbehandling av AU 1985/86:11 AMS egenregiarbeten har träffats enpreliminär överenskommelse mellan AMS och byggnadsindustrin om alt starta en nyverksamhet för all ge arbetshandikappade byggnads- och anläggningsarbetarearbete och rehabilitering. Verksamheten skall enligl förslaget kunna omfattaupp till 2 000 personer. Enligt överenskommelsen har byggföretagen åtagit sig allupprätta en riksomfattande organisation. Denna organisation skall ha ett antalregionala aktiebolag, som omfattar elt eller flera län. I dessa bolag avsesbygg- och anläggningsarbetarna få tillsvidareanställning. Staten förutsätts ge ett lönebidrag av samma storlek som imolsvarande anställningar i kommunerna, dvs. av lön och lönebikostnad.Arbetsförmedlingen skall besluta om vein som kan komma i fråga för en sådanlönebidragsanställning. Byggföretagen har åtagil sig del ekonomiska ansva-retför verksamheten. Enligl ulskollels uppfattning är det positivt att AMS ochintressenterna på byggarbetsmarknaden tar ell gemensamt ansvar för all finnanya lösningar på de arbetshandikappade byggnadsarbetarnas problem. Det förslagsom man kommit fram till övervägs i regeringens kansli. Utskottet övergår härefter till all behandla ett antalmotioner i vilka förs fram olika önskemål i anslutning till delanslagelBeredskapsarbeten. Behovet av mer långsiktiga beredskapsobjekt tas upp imolion 1985/ 86:A258 av m. fl. (s). a. all nya objekt för beredskapsarbeten skulle kunna tas fram omman i förväg kunde garantera en viss kontinuitet i genomförandet. Som exempelanges objekt inom kulturminnesvård, turism och skogsbruk. Motionärerna föreslåralt länsarbetsnämnderna skall få möjlighet att ta fram slörre ålgärdspaket iområden där beredskapsarbeten kommer all behövas . Genomförandetav dessa mer långsikliga insatser skulle garanteras genom att medel anslås fören . Utskottet vill först erinra om alt beredskapsarbetena ärtillfälliga lill sin natur. De vänder sig främst till de arbetslösa, som skallslå till arbetsmarknadens förfogande även som de omfattas avåtgärderna. Dessa medel skall således inte utgöra en basresurs för skogsvård,turism, kulturminnesvård m.m. Detta hindrar i och för sig inle alt man inoml.ex. kommunerna kan hålla en god projektberedskap. Som tidigare nämnts är delemellertid också viktigt alt länsarbetsnämnderna så långt möjligt lar hänsyntill all insatserna ligger i linje med även - i det här fallel - långsiktigasträvanden i kommunerna. Med detanförda avstyrker utskottet motion 1985/86;A258 i denna del. Utskottet tar därefter upp två motioner som föreslår ettåterinförande av statliga projekteringsbidrag. m. fl. (s)framhåller i motion 1985/86: A258 att de senasle årens insatser har tärtframför alll på kommunernas objektreserv som sägs vara för liten. Enligtmotionärerna begränsar kommunernas ekonomi deras möjligheter att bygga upp nyareserver av angelägna byggnadsprojekt. Det är därför rimligt att statsbidragför projektering införs. I motion 1985/86:A232 av m. fl. (s) anförs att 66 arbetsmarknadssituationeni de fyra nordligaste länen och främst i våra AU 1985/86:11 slruktursvagaglesbygdskommuner inger allvarliga farhågor om möjligheten all hållasysselsättningen uppe. Det skulle därför vara av stort värde för främstkommuner inom stödområde A och B, om projekteringsbidraget enligt tidigareregler återinfördes. Utskottet vill framhålla viklen av alllämpliga sysselsättningsskapande objekt tas fram i bl. a. kommunerna. Del ären viktig förutsättning för att en effektiv arbetsmarknadspolitik skall kunnaföras. Den objektreserv som varje är las fram har också i huvudsak motsvarat debehov som funnits. När det gäller projekleringsbidraget har detta enliglutskottets mening generellt sett en liten betydelse förprojekleringsverksam-heten. Projekteringskostnaden är normalt en liten del avhela kostnaden för investeringen. Härtill kommer alt bidrag utgår förprojektering när ett objekt antagits som beredskapsarbete. I detta sammanhangbör även erinras om de båda program för reparation, ombyggnad och tillbyggnad() som statsmakterna beslutade om och som kan leda till eninriktning från kommunernas sida på projekt som inle kräver projektering isamma omfattning. Utskottet har dock förståelse för alt stöd tillprojekteringskostnader kan vara en välbehövlig stimulans i vissa enstakakommuner med ansträngd ekonomi. Med hänvisning till vad ovan sagts, samt molbakgrund av det statsfinansiella läget, avstyrker utskottet motionerna 1985/86;A258i denna del och 1985/86;A232. I fyra motioner begärs ökade beredskapsmedel till natur-och kulturminnesvård. Del gäller motionerna 1985/86; A205 av . (s), 1985/86;A210 av () och 1985/86:A272 av (c) och (fp) i vilka föreslås att kulturminnesvården skall komma ifråga för ytterligare arbetsmarknadspoHtiska medel. I motion 1985/86; A215 avBörje () och () föreslås att både natur- ochfornminnesvården skall komma i fråga för arbetsmarknadspolitiska medel. Bakgrunden till motionerna är att den kraftiganeddragningen av beredskapsmedlen fått som konsekvens att arbetena inom natur-och kulturminnesvården reducerats avsevärt. För fornvården gäller t. ex. attverksamheten sedan en följd av år praktiskt taget helt drivits inom ramen förberedskapsarbetena. Den personal har anställd förprojektering av dessa arbeten bekostas av beredskapsmedel. Under budgetåret1984/85 beviljade länsarbetsnämnderna medel för fornvärd till ett belopp avdrygt 31 milj. kr. mot ca 43 milj. kr. egna medel för fornvärd uppgickunder /85 till . Den neddragning av beredskapsmedlensom skett har bl. a. drabbat kulturminnesvården i mycket hårt.Åven naturvården har varit i hög grad beroende av beredskapsarbetena.Vården av naturreservat, landskapsvård m.m. har till huvudsaklig delfinansierats via beredskapsmedlen. Utskottet har förståelse för de problem som de minskadeanslagen till beredskapsarbeten fört med sig för bl. a. natur- och kulturminnesvården. Utnyttjandet av de arbetsmarknadspoliliska medlen bör emellertid bedömas utifrån arbetslösheten och dess sammansättning. De är till sin naturtillfälliga och vänder sig främst till de arbetslösa, som skall slå lill arbetsmarknadens 67 förfogandeäven som de omfattas av åtgärderna. Utskottet vill framhålla betydelsen av natur-och kulturminnes- AU 1985/86:11 vården i arbetsmarknadspolitiken. Arbetena harvisat sig vara väl lämpade som beredskapsarbeten. Inte minst socialmedicinskthandikappade arbetssökande har i dessa verksamheter erhållit lämpligaarbetsuppgifter. Utskottet utgår också från all möjligheten all utföravårdarbeten med beredskapsmedel kommer all kvarslå. Såvitt nu kan bedömaskommer emellertid nivån på insalserna alt vara betydligt lägre än undertidigare år. Mot den angivna bakgrunden framstår del som angeläget attnatur- och kulturminnesvården blir mindre beroende än av dearbetsmarknads-politiska medlen. Denna inställning kommer också när del gällerkulturminnesvården lill uttryck i budgetpropositionen (prop. 1985/86:100 bil.10, s. 437). På naturvårdsområdel har regeringen tillkallat en utredning meduppgift alt bl. a. pröva hur tillgängliga resurser skall användas påeffektivaste sätt från naturvårdssynpunkt. Häri ingår bl. a. att prövaförutsättningarna att i högre grad engagera t. ex. kommunerna i finansieringenav naiurvårdsarbe-tet (Dir. 1986:2). Dessa frågor är sålunda uppmärksammade iregeringens kansli. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet isammanhängd upptagna motioner. I molion 1985/86: A237 av () föreslåsytterligare anslag till , varvid beredskapsmedlen för Norrbottenslän skulle reduceras i motsvarande utsträckning. Motionären pekar påhögskolans roll i utvecklandet av . En forskarby med hotelldel,forskningsråd och ett teknikcenlrum i anslutning till högskolan planeras. Delbehövs emellertid ökade finansiella resurser för att högskolan skall kunnautvecklas på önskvärt sätt. Inte minst är detta fallel för forskningen inom nyaområden som kan innebära utveckling av befintlig industri men också etableringinom framlids-betonade områden som data/elektronik, maskin- ochverkstadsteknik, metallurgi och arktisk teknik. För detta ändamål föreslås atthögskolan i tilldelas 4 milj. kr. utöver vad som föreslås i budgetpropositionenför nästa budgetår. Anslaget för beredskapsmedel för föreslåsbli reducerat med motsvarande belopp. Ulskoltet har ingen annan uppfattning än motionären närdet gäller forskningens betydelse för en positiv utveckling av näringslivet i Norrbottenslän. Verksamheten vid har därvid en mycket stor betydelse.Ulskollel kan emellertid inte ställa sig bakom att verksamheten vid högskolanskall tilldelas medel som är ämnade till arbetsmarknadspoliliska insatser ilänet. I sammanhanget bör erinras om del besvärliga arbetsmarknadsläget ilänet, som motiverar kraftfulla arbelsmarknadspoliliska insatser. Finansieringav verksamheten vid högskolan i bör i stället ske via ordinarie sakanslagför högskoleverksamheten. Med del anförda avstyrker utskottet motion1985/86;A237. m.fl. (s) begär i molion 1985/86;A231ytterligare beredskapsmedel för väg- och brobyggnadsprojekt inomVästernorrlands län. Behovet av upprustning av vägnätet i länet är enliglmotionärerna stort. De invesleringsanslag som. tilldelats länethar inle förmält avhjälpa väsentliga brister. Inte minst industristrukturen ilänet med en stor andel skogsindustriställer stora krav på vägslandarden. I motionen anges särskilt 68 Utskottet är väl medvetet om behovet av en god vägslandardi Västernorr- AU 1985/86:11 lands län. Betydande belopp har också under årenanvisats av beredskapsmedel för väginvesteringar i länet. Det ankommer på AMSatt fördela beredskapsmedlen länen emellan. Den lokala arbetslösheten ocharbetslös-helens sammansättning, kostnader för olika projekt saml projektensangelägenhel får sedan avgöra länsarbetsnämndens fördelning av de tilldelademedlen pä olika projekt. De allmänna behoven av byggande av vägar får beaktasvid fördelningen av de ordinarie väganslagen. Med hänvisning till dennaprincipiella inställning avstyrker utskottet molion 1985/86:A231. Slutligen tar utskottet i delta sammanhang upp motion 1985/86:A214av () och () i vilken begärs en upprustningoch elektrifiering av järnvägen MalmöYstad med beredskapsmedel. a. att en modernisering och utveckling av den akluella bananskulle kunna bidra lill en positiv närings- och befolkningsutveckling isydöstra och därmed förbättra förutsättningarna för en regional balans ilänet. Utskottet utesluter inle att del projekt som tas upp imofionen kan vara lämpligt som beredskapsarbete. Som redan framhållits bör deldock ankomma på arbetsmarknadsmyndigheterna att avgöra var och i vilkenomfattning som beredskapsarbeten skall komma till stånd. Utskottet vill isammanhanget erinra om alt regeringen med anledning av utvecklingen vidKockums Varv har aviserat att ytterligare 20 milj. kr. av beredskapsmedlen börtilldelas . Med del anförda avstyrker utskottet motion1985/86;A214. Bidrag till arbetslösa för att starta egen verksamhet Bidraget, som infördes , utgår tillarbetslösa som vill starta egen verksamhel. Det motsvarar denarbetslöshetsersättning som annars skulle ha ulgätt och avser i första hand attklara vederbörandes försörjning under en viss lid. Den arbetslöse skall pä detsättet ges en möjlighet all komma i gäng med den nya verksamheten utan att iinledningsskedet belasta driften med att la ut lön för det egna uppehället. För innevarande budgetår har tidigare anvisats 37 milj.kr. Härtill kommer 10 milj. kr. i tilläggsbudget II lill statsbudgeten, elt förslag som ulskoltettillstyrkt (AU 1985/86:9). Totalt disponeras härigenom 47 milj. kr. I propositionen föreslås alt 50 milj. kr. skall anvisasför verksamheten under nästa budgetår. Detta möjliggör att bidrag kan betalasut lill ca 1 700 personer under . I motion 1985/86; A227 av m. fl. (fp)förordas en förlängning av tiden för starta-eget-bidraget. Enligt motionärernaär det mycket svårt all få ett nystartat företag att bli såinarbetat all det ger inkomster som både täcker förelagarens lön och övrigaomkostnader i företaget. Bidrag bör därför kunna utgå under en lid av ell år.Regeringen föreslås göra en översyn av möjligheterna till förlängning avbidraget. Som framgår av propositionen har den aktuella stödformenvarit föremål för utvärdering av dels AMS, dels högskolan i . a. harde som mottagitbidraget fält möjlighet att redovisa sina erfarenheter av stödet. AU1985/86:11 Resultatet av det arbetet övervägs i regeringens kansli. Med hänsynhärtill är utskottet inte berett föreslå några ändringar i de regler som gällerför det aktuella stödet. Molion1985/86:A227 bör med hänvisning till det anförda avslås. Utskottet fillstyrker den begärda medelsanvisningen på 50milj. för nästa budgetår. Inom ramen för de medel som anvisas till detta delprogramfår industribeslällningar göras. Därmed menas statliga beställningar av förnödenhetersom behövs inom den statliga verksamheten och som av AMS läggs ul lill företagsom varslat om uppsägning eller permiltering av anslällda i större omfattning.Härigenom kan sysselsättningen upprällhållas för att gerådrum för omplacering av personalen. Regeringen kan också medge utgifter förAMS ordinarie beställningar som staten tidigarelägger isysselsättningsfrämjande syfte. 1 propositionen beräknas ell oförändratmedelsbehov nästa budgetår på 15 milj. kr. m. fl. (m) föreslår i mofion 1985/86;A266att regeringens förslag avvisas. Motionärerna anser att det i princip är felatt arbetsmarknadsverket skall betala för särskilda industrisubventioner. Utskottet ansluter sig till regeringens beräkningar avbehovet av medel till industribeställningar. 1 svåra sysselsättningslägen kanstödet möjliggöra erforderligt rådrum för omplacering av personal vid företagsom varslat om uppsägning. Utskottet avstyrker därför motion A266 i denna del. Försöksverksamhet med sysselsättningsskapande åtgärder Sedan elt par ärs tid har pågått en försöksverksamhet medsysselsättningsskapande ålgärder. Syftet med verksamheten är att ta fill varade idéer som finns och som kan leda lill nya typer av arbetsmarknadspolitiskainsatser. En del i denna verksamhet har varil den s. k.industrikampanjen. Kampanjen genomfördes i huvudsak i syfte atttidigarelägga och stimulera industrins rekrytering. För kampanjen avsattes 100milj. varav 50 milj. kr. fördelades regionalt fill särskildasamarbetsgrupper. 1 propositionen anförs att kampanjen varit mycketframgångsrik. Åtskilliga intressanta företagsinriklade projekt har lett lillpositiva resultat. De medel som under det här akluella anslaget stått tillregeringens förfogande under de två senasle budgetåren för en försöksverksamhetinom arbelsmarknadspoliliken har enligl proposifionen möjliggjort ett antalnyskapande försök. Här kan nämnas teknikupphandling av mikrodatorer förhandikappade, försöksverksamhet för invandrare i och ,företagsutveckling (lokala inifiativ) i Bergslagen och induslrimässa m. m. En del av medlen - 7 milj. kr. - för /85har utnyttjats för att via barn- och stödja olika projektför arbetslösa ungdomar. Ett stort antal projekt har på della sätt kunnaterhålla stöd. Motbakgrund av de positiva erfarenhelerna föreslås att försöksverksam- ' heten får bedrivas ävenunder /87 samt även utvidgas något. AU 1985/86:11 Förverksamhelen beräknas ell medelsbehov av 15 milj. kr. Utskottet tillstyrker vadsom anförs i propositionen under denna punkt. Ipropositionen beräknas under anslaget Sysselsättningsskapande åtgärder /87 2 687,5 milj. kr. Imotion 1985/86:A266 av m. fl. (m) föreslås att anslaget förs uppmed 2 . Utskottethar tidigare i betänkandet godtagit regeringens bedömning beträffandeomfattningen av insalserna. Vad utskottet anfört om rekryteringsstödetsavveckling påverkar inte det totala medelsbehovet. Till anslagetSysselsättningsskapande ålgärder bör sålunda anvisas 2 . Molion 1985/86:A266 avstyrks i denna del. Tillfälligt sysselsättningsbidrag för textil- ochkonfektionsindustrierna 1984/85 Utgift 217 869 000 1985/86 Anslag 166000 000 1986/87 Förslag 119000 000 Tillfälligtsysselsättningsbidrag för äldre arbetskraft inom lekoindustrin har /85 beviljats 680 företag med fillsammans 33 280 anställda,varav 8 812 var fyllda men inte . Del beräknade bidragsbeloppet förperioden uppgår till ca 218 milj. kr., varav faller på företag i . Förinnevarande budgelår har 166 milj. kr. beräknats för tillfälligtsysselsättningsbidrag för äldre arbetskraft inom tekoindustrin. Enligt riksdagensbeslut (AU 1982/83:29, rskr.