bet · G901AU11 · 1985-12-31 00:00:00 — Utbildningsbidragen till deltagare i AMU och lill personeri yrkesinriktad rehabilitering är knutna till arbetslöshetsersättningarna.Regeringen får anpassa utbildningsbidragen fill de ändrade belopp riksdagenfastställer för ersättningarna vid arbetslöshet. Det anmäls i propositionen alt utbildningsbidraget tilldeltagare med rätt fill ersättning från arbetslöshetskassa kommer att höjastill högsl . Det utbildningsbidrag som utgår till flertaletungdomar avses bli höjt från 130 lill . per dag.Utbildningsbidraget för deltagare som har fyllt men inle har rätt lillersättning frän arbetslöshetskassa höjs från . per dag.Denna nivå på bidraget gäller även för kassamedlemmar med låg dagpenning samtungdomar under 20 är som har försörjningsplikt mot barn (och inte har räll tillkassaersättning). m. fl. (m) uttalar i molion 1985/86; A266all del slatsbi-dragsberättigade utbildningsbidraget bör höjas till . m. fl. (s) anför i molion 1985/86:A276 alt dei propositionen angivna beloppen bör räknas upp till 360, 220 resp. . omhögsta dagpenning från arbetslöshetskassorna höjs lill . Vänsterpartietkommunisterna yrkar i mofion 1985/86; A206 att skall besluta altutbildningsbidraget till personer ulan rält till ersättning från enarbetslöshetskassa skall utgöra tre fjärdedelar av den högsta dagpenningeninom arbetslöshetsförsäkringen och från för sådana deltagarevara . Utskottet har ovan föreslagit en högsta ersättning frånarbetslöshetskassorna om . Vid bifall härtill bör utbildningsbidragenhöjas på det säll som föreslagits i motion A276 (s), dvs. till högst 360 kr.för deltagare med rält till kassaersättning, till . för deltagare somfyllt och inte har sådan ersättningsrätt samt till . för ungdomarunder i den mån dessa ungdomar enligt gällande regler inle har rätt lillbidrag med högre belopp. Vad nu anförts om anpassning av utbildningsbidragensbelopp från - vilket innebär all motsvarande avsnitt ipropositionen och motionerna 1985/86;A206 och 1985/86:A266 avstyrks -bör ges regeringen lill känna. Såsom inledningsvis nämnts finansieras statens kostnaderför ersättningarna vid arbetslöshet och utbildningsbidragen liksom del nyastatsbidraget till permitteringslöneersättningar till medarbetsgivaravgifter och till av anslagsmedel. Den arbetsgivaravgift delhär gäller är arbetsmarknadsavgiften enligt 2 kap. 1 § lagen (1981:691) omsocialavgifter. Avgiften tas ut på lönesumman. Den del av finansieringen som sker medarbetsmarknadsavgiften har utskottet behandlat i yttrandet AU 1985/86:2 y till socialförsäkringsutskot let. I yttrandet har arbetsmarknadsutskottet - med hänvisning till sitt ställningstagande i fråga om de ersättningar del här gäller - förordat all socialförsäkringsutskottet tillstyrker molion 1985/86;Sf432 av ,, m. fl. (s)på denna punkt och föreslår att höja arbetsmarknadsav- giftentill , dvs. I avvikande meningar till yttrandet har p\j1985/86:11 företrädarna för moderata samlingspartiel och centerpartietvidhållit yrkandena i motionerna 1985/86;A266 resp. 1985/86:A255 om avslag påhöjd arbetsmarknadsavgift. kommunisternas företrädare har i sinavvikande mening å andra sidan liksom i motion 1985/86: A206 förordat enavgifishöjning . har avgetl ell särskilt yttrande i dennafinansieringsfråga. När det sedan gäller finansieringen med budgetmedel begärregeringen ett anslag om (-1- 465 milj. Härav faller2 miljarder kronor på bidrag till arbetslöshetskassorna, 100 milj. kr. påbidrag till permitteringslöneersättningar, 200 milj. kr. på KAS och 800 milj.kr. m.fl. (s) föreslår i molion 1985/86:A276 attanslaget förstärks med ytterligare 146 milj. kr. m.fl. (m) beräknar i motion 1985/86;A266ett med 135 milj. kr. Motionärerna utgår från att en minskning avstatsbidraget till arbetslöshetskassorna ger en besparing med 170 milj. kr. ochatt deras förslag beträffande arbetsmarknadsutbildningen å andra sidan medfören merutgift för utbildningsbidrag om 35 milj. kr. Utskottet har i det föregående biträtt förslagen i molionA276 (s) beträffande kassaersäliningar och utbildningsbidrag. Förslagen imotion 1985/86:A225 (m) belräffande kassaersällningarna och i motion A266 (m)om arbetsmarknadsutbildningens omfattning nästa budgetår har däremot avslyrkts.Den grundläggande medelsberäkningen i propositionen godtas liksom det beräknadebehovet av medelstillskotl i motion A276 (s). Med hänsyn härtill bör anslagetföras upp med det belopp som föreslås i molion A276, dvs. I anslutning till dessa finansieringsfrågor skall härredovisas ett yrkande i folkparlimotionen 1985/86; A259 om ökadegenavgiftsfinansiering av arbetslöshetsförsäkringen. Motionärerna vill attregeringen skall lägga fram förslag till ändrade stalsbidragsbestämmelser sommedför all medlemsavgiften i kassorna ökar med i genomsnitt . per månad.Detta beräknas ge en minskad bidragskostnad för staten med drygt en miljardkronor. En ökad egenavgifisfinansiering sägs vidare i motionen kunna bidra tillett mer direkt hänsynslagande lill löneförhandlingarnas konsekvenser försysselsättningen. I del föregående har utskottet avstyrkt förslag frånmoderata samlingspartiel och cenlerparliel att finansiera kostnaden för atthöja kassaersättningarna med ökade egenavgifier lill kassorna. Utskottetavstyrker även folkparfi-förslaget som visserligen har andra utgångspunkter menför kassornas del får samma effekt i form av kraftiga avgiftshöjningar. Arbetsmarknadsministern tillkallade en särskildutredare med uppdrag att se över olika frågor om konlanlstödet vid arbetslöshet, såsom ersättningsnivån inom arbetslöshetsförsäkringen, medlemsavgifter, karens villkorel, administrationen av KAS, arbetslöshetsersättning och pension samt vissa finansieringsfrågor. Den allmänna inriktningen och uppläggning- 56 en avdelta utredningsarbete tas upp i motionsyrkanden frän moderata AU 1985/86:11samlingspartiet, och som syftar till elt reformeratsystem för arbetslöshetsförsäkringen. I motion 1985/86 :A225 förespråkar moderatasamlingspartiet att det införs en allmän obligatoriskarbetslöshetsförsäkring som ger en garanterad grundtrygghet. Möjlighet skallfinnas lill frivilliga tilläggsförsäkringar som förutsätts bli heltfinansierade i en avtalsenlig ordning eller genom medlemsavgifter. Motionärernamenar att det ekonomiska skyddet vid arbetslöshet har urholkats och måsteförbättras, att det är angeläget att skapa "raka rör" mellanparternas förhandlingsbord och utgifterna för alt bekämpa arbetslösheten, allstaten inle kan frånsäga sig del sociala ansvaret för dem som utan egenförskyllan drabbas av arbetslöshet men att staten inle ensidigt kan bärakostnaderna för ett växande försäkringsskydd som till stor del orsakas av förhöga löneavtal. Den tillsalla utredningen om kontantslödet bör få iuppdrag att behandla den nu föreslagna försäkringskonstruktionen och samtidigtutvidgas lill en parlamentarisk utredning. redovisar i motion 1985/86: A259 sin syn påbehovet av ett nytt syslem för arbetslöshetsförsäkringen. Det bör utformas somen allmän försäkring för alla i åldern som står till arbetsmarknadensförfogande. Ersältningsrälten förulsälls omfatta både löntagare och företagare.Motionärerna anser att det är ett problem att ge hög ekonomisk kompensation vidarbetslöshet som utgifterna för arbetslöshet lill följd av höga löneavtalfår bäras av andra än dem som kan påverka avtalsförhandlingarnas utfall. Enreformering av försäkringssystemet bör därför skapa incitament för parterna attträffa löneavtal som inle orsakar onödiga kostnader för de egnaarbetslöshetskassorna. En allmän arbetslöshetsförsäkring förordas även av BörjeHörnlund m. fl. (c) i molion 1985/86 ;A249. En sådan försäkring skall ge ellgrundskydd på rimlig nivå med möjlighet att bygga på med avtalsenliga ellerenskilt tecknade försäkringar. En allmän arbetslöshetsförsäkring skulle ävenlösa några av de frågor som behandlas knapphändigt eller inle alls i direktivenför det nu inledda utredningsarbetet om kontantslödet, bl. a. ersättningsrältenför företagare och den olösta frågan om vård av barn i hemmet skall varakvalificerande för ersättning. 1 molion 1985/86:A608 hemställer m. fl. (c) attden i molion A249 föreslagna utredningen om en allmän arbetslöshetsförsäkringskall få i uppdrag att kartlägga de ekonomiska konsekvenserna av att en sådanförsäkring införs i dagens arbetsmarknadssituation med särskilt beaktande avjämställdhelsfrågorna. Frågan om en allmän arbetslöshetsförsäkring utreddes imitten av 1970- talet av den parlamentariskt sammansatta ALF-ulredningen, som redovisa de resultatet av sitt arbete i ett betänkande framlagt . Det föreligger alltså ell färdigt utredningsförslag till en allmänarbetslöshetsför säkring. i regeringsställning avstod moderata samlingspartiel, och från att realisera utredningens förslag, och dessa har inle heller senare ansetts aktuella att genomföra. I stället för att initiera ett utredningsarbete med likartad inriktning som anser utskottet att det är en bättre metod som regeringen 57 vall attse över det nuvarande ersättningssystemet med syfte att snabbt få AU 1985/86:11fram lösningar pä en rad problem som framkommit . Flera av defrågor som skall las upp i det utredningsarbetet är av väsenilig art somersättningsnivåer, karensvillkoret, utjämning av medlemsavgifter och krångligheteri regelsystemet. Utskottet aktualiserar nedan ytterligare en fråga. När detgäller de utredningskrav som förs fram i de tre motionerna från moderatasamlingspartiet, och bör härutöver uppmärksammas genomgående förutsätter att de försäkrade själva skall bära en kraftigtökad andel av kostnaderna för arbetslöshetsersättningarna. Utskottet har i denföregående framställningen avvisat en sådan kostnadsövervältring som metod altfinansiera en uppräkning av ersättningsbeloppen. Med hänsyn härtill och tillvad i övrigt anförts avstyrker utskottet de aktuella yrkandena i motionernaA225, A249 och A259 och det anslutande yrkandet i motion A608. Frågan om följsamhet niellan löneutveckling ocharbetslöshetsersättning tas upp i molion 1985/86;A276 av m. fl.(s). Motionärerna anser det vara angeläget all åstadkomma en sådan följsamhetäven . Den tillsatta utredningen om kontantslödet bör genomtilläggsdirektiv få i uppdrag alt också redovisa ett system för hur behovet avhöjning av dagpenningen skall bedömas. Vidare bör övervägas metoder för atträkna upp dagpenningen som innebär alt den fortlöpande kan anpassas tilllöneutvecklingen. Motionärerna anser att det föreslagna tilläggsuppdraget börges förtur i utredningsarbetet. Utskottet tillstyrker all den nya utredningen omkontantslödet får ell tilläggsuppdrag i enlighel med vad som anförts i molionA276. Vid bifall härtill bör utskottets ställningstagande delges regeringen. Ny nordisk överenskommelse om förmåner vid arbetslöshet har de nordiska länderna eltsamarbete i fråga om arbetslöshetsförsäkringen. Samarbetet gäller gränsarbetareoch andra arbetstagare som flyttar mellan länderna. Den nuvarandeöverenskommelsen -som gäller tillgodoräknande av kvahfikationsperioder m. m. isamband med rätt till ersättning för arbetslöshetsförsäkrade - är . har i Nordiska arbetsmarknadsulskottets regipågått en översyn av överenskommelse med sikte på att ersätta den med en ny. Sedan ärendet efter förslag av behandlats av Nordiska rådels 32;a session i har en ny överenskommelse undertecknats av företrädare för regeringarna i de fem ' Del är förutsatt att överenskommelsen skall ratificeras,och i den föreliggande propositionen, 1985/86:84, begärs att skallgodkänna den. Enligt propositionen blir del klara förbättringar avmöjligheterna alt få arbetslöshetsersättning för dem som flyttar mellan denordiska länderna och för dem som arbetar i elt nordiskt land men bor i eltannat. I mofion 1985/86:289 hänvisar andre vice talman () lill att han i en tidigare molion, 1984/85:903, aktualiserade förhållandet alt anställning i annat nordiskt land inte är kvalificerande för kontant arbets- 58 marknadsstöd(KAS). I propositionen sägs att sådana situationer bör kunna AU 1985/86:11 lösas iden praktiska tillämpningen. Motionären anser att vad som anförts i propositionenär svårt att tolka som ett klart positivt ställningstagande. Därför börregeringen ges till känna alt bestämmelser om tillgodoräknande avanställning i annal nordiskt land för att erhålla KAS skall tas in som en del Den nu föreliggande motionen liksom den tidigare vändersig mot att det inte varit möjligt all till någon del åberopaanställning i annat nordiskt land när det gäller alt uppfylla arbetsvillkoretför KAS. All det finns ell par smärre undantag från denna grundregel kan man idella sammanhang bortse frän. De tidigare nordiska överenskommelserna omkvalifikationsvillkor m. m. har enbart gällt arbetslöshetsförsäkringen. Sommotionären erinrat om sägs i propositionen att problem av nu aktuelll slag börkunna lösas i den praktiska tillämpningen. Eftersom den nya överenskommelsenuttryckligen innefattar även lagen om kontant arbetsmarknadsstöd förutsätterulskotlet att så kommer att ske för svensk del med beaktande av de allmännaprinciperna för överenskommelsen. Med dessa uttalanden från utskottels sida börmotionens syfte kunna tillgodoses utan att man, såsom är den formellainnebörden av motionärens yrkande, återförvisar ärendet till nya överläggningarmellan de nordiska länderna. Motionen bör sålunda med hänsyn till del anfördaav lämnas ulan ålgärd. I övrigt konslaterar utskottet alt den nyaöverenskommelsen är resultatet av elt flerårigt arbete på gemensam nordisk bas,och den bör av kunna godkännas. 1984/85 Utgift 5 116 483 000' Reservation 2461 184 000 1985/86 Anslag 2 695 470 000 1985/86 Förslag 2 687 500 000 ' Häri ingår medel för förvaltningskostnader som fr. o.m. beräknas under anslaget B 1. Reservationen består av beslutade medel tillberedskapsarbeten, som skall betalas under /86. Dessutom har anslaget tillförts187 . med utnyttjande av den av Från anslaget betalas utgifter för Beredskapsarbeten, Rekryteringsstöd,Bidrag till arbetslösa för att starta egen verksamhet, Industribeslällningaroch Försöksverksamhet med sysselsättningsskapande åtgärder. Regeringen har i budgetpropositionen under punkt B 5 (s.88-99) föreslagit alt 1. godkänna vadsom förordas i propositionen i fråga om avveckling av rekryteringsstödet, 2. tillSysselsättningsskapande åtgärder för /87 anvisa ettreservationsan.slag av 2 . 1985/86 1986/87 Beredskapsarbeten 1 575 470 000' -I- 1 149 530 000 -t- 1 032 030000 Rekryteringsstöd och enskilda beredskapsarbeten av icke investerings-karaktär 1 058 000 000 -1- 67 000 000 - 1 058 000 000 Bidrag till arbetslösa för att starta egen verksamhet -1- 23 000 000 -1- 13 000 000 Försöksverksamhet med sysselsätl-ningssicapande åtgärder 2 695 470 000 10 000 000 -1- 1 239 530 000 7 970 000 + 5 000 000 2 695 470 000 + 1 239 530 000 -7 970 000 Dessutom har187 milj. kr, tillförts med utnyttjande av den av beviljadefinansfullmakten. ' 300 milj, kr. av dessa medel har överförts tillanslagsposten Beredskapsarbeten. Programmet Sysselsättningsskapande åtgärder har under årenvisat en tydlig foljsamhel med konjunkturutvecklingen. Följdriktigt är antaletberedskapsarbeten mindre än . Under fjärde kvartalet1985 var antalet personer i beredskapsarbete ca 22 100 mot 73 500 tvåår tidigare. Vid en sådan jämförelse bör dock erinras om att ungdomslagen ochrekryteringsstödet tillkom . I propositionen framhålls att platsförmedling och andraanslällningsfräm-jande åtgärder kommer att prioriteras iarbetsmarknadspohtiken. poängteras att det är nödvändigt alt hålla enhög beredskap för sysselsättningsskapande ålgärder som ger arbele främst åtgrupper med svag förankring på arbetsmarknaden. I motionerna 1985/86:225 av m. fl. (m) och1985/86: A266 av m. fl. (m) anförs bl. a. att huvuddelen av deresurser som avsätts för sysselsättningsskapande åtgärder bör inriktas molålgärder som underiällar för de arbetslösa alt fä arbete i det privatanäringslivet. För att ge slörre förutsättningar för AMS ledning altfullfölj a ambitionerna att effektivera arbetsmarknadsverket bör därför enligtmotionärerna en ny anslagsteknik lillämpas/ör anslaget Sysselsättningsskapandeåtgärder fr. o. m. nästa budgetår. För alt åstadkomma slörre flexibilitet isammansättningen av de faktiska insatserna bör därför AMS ledning inom ramenför av formulerade mål och generella regler få möjlighet alldisponera ett sammanhållet anslag. Enligt det moderata förslaget skall AMS-ledningendisponera anslagna medel så att den av angivna sysselsättningsvolymenuppkommer. Åtgärdernaskall i första hand inriktas mot näringslivet och ge resultat i form AU1985/86:11 av faktiska anställningar som överskrider av totala antaletanvisningar. Ingen enskild åtgärd får ha längre varaklighetslid än sex månaderoch den maximala bidragsnivån får inte överstiga av lönekostnaden.Preliminära resultat i form av kostnader och placeringar i varaktigaanställningar skall redovisas för i samband med arbetsmarknadsverketsanslagsframställning för /89 för att ge möjlighet attutvärdera försöksverksamheten. Utskottet anser i likhet med motionärerna att det ärvikfigt med ett fortsatt arbete som syftar till en effektivering inomarbetsmarknadspolitiken. En av förutsättningarna härför är alt medelsarsenalenanvänds på ett flexibelt sätt. Den nu gällande ordningen för anslagetSysselsättningsskapande åtgärder ger också verket möjligheter att inom givnaramar pröva olika vägar för att uppnå en optimal effektivitet i verksamhelen.Del bör för övrigt erinras om att även om delanslagel Beredskapsarbeten enliglpropositionens förslag svarar för hela anslaget frånsett 80 milj. kr. skersuccessivt stor förändring i anslagets användning. a. efter att minska andelen dyra beredskapsarbeten, dvs.investeringsarbelen. I sammanhanget vill utskottet erinra om all detförändringsarbete som pågår inom verkel - och som utskottet behandlat tidigarei betänkandet -torde ge nya uppslag beträffande användningen av dearbetsmarknadspolitiska medlen. Härutöver bör nämnas att frågan om dearbetsmarknadspoliliska medlen varit föremål för utredning inom regeringenskansli. Av det anförda framgår att frågan om de arbelsmarknadspoliliska medlensframlida utformning hålls aktuell hos ansvariga myndigheter. Utskottet är motdenna bakgrund inte berett all - ulan ytterligare överväganden beträffandekonsekvenserna av motionärernas förslag-tillstyrka motionerna i denna del. Behovel av elt basprogram för arbetsmarknadspolitiskaåtgärder i vissa län förs fram i motion 1985/86; A242 av m.fl. (s). Motionärerna framhåller bl. a. alt de mest drabbade länens problem ärså djupa och långsiktiga att de måste motverkas med delvis nya metoder. Problemlänenhar ett svagt näringsliv som är - och kommer att vara-beroende av samhällsstöd. För de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna bör därvidgälla att man utarbetar ett flerårigt basprogram. Dessa insatser skulle kunnasamordnas med länens utvecklingsprogram och inte styras av de objekt som förtillfället är möjliga att starta snabbast. Det föreslagna basprogrammet bör omfatta större delen avinsalsvolymen från samhällets sida, vara treårigt och rullande. Visst utrymmebör lämnas för akutinsatser. Basprogrammel bör upprättas i förhandlingar mellanstatsmakterna och berörda kommuner och länsorgan. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärviktigt med planering på av samhällets insatser i främstproblemlänen. Inom länsstyrelserna bedrivs också i samråd med kommunerna,länsarbetsnämnderna, skolmyndigheterna osv. ett intensivt planeringsarbete somsyftar lill att skapa förutsättningar för en god framförhållning när del gällerulveckhngsin-satserna. Beträffande önskemålen om ett långsiktigt basprogram förde arbetsmarknadspolitiska insatserna vill utskottet erinra om att en stor delav de sysselsällningspolitiskamedlen till sin natur mäsle vara tillfälliga och AU 1985/86:11 selektiva. De vänder sig främst lill de arbetslösa, som skall slå tillarbetsmarknadens förfogande även som de omfattas av åtgärderna. Utskottet vill emellertid framhålla att detankommer på främst länsarbetsnämnderna att utifrån denna principiellautgångspunkt se till att insatserna så långt möjligt ligger i linje med ävenlångsikfiga strävanden i länen, t. ex. i fräga om utbyggnaden avinfrastrukturen. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion1985/86;A242. I motion 1985/86: A240 av m. fl. (s) begärssärskilda stödåtgärder vid företag i sysselsätiningssvaga orter. som av arbetsmarknadspolifiska skäl tillkommit med statligt stöd ochsom av företagsekonomiska skäl läggs ned. I dessa fall bör enligl motionärernaförelagen åläggas alt föra en konstruktiv dialog med sina uppdragsgivare, innanbeslut om förändringar fallas, som är negativa för den lokala arbetsmarknaden.Staten bör i sådana lägen gå in med stöd för att säkerställa sysselsättningen. Utskottet är medvetet om de ofta långtgående problem somen nedläggning av ett företag kan föra med sig för sysselsätiningssvaga orter.Utskottet har anledning utgå från att beslut om nedläggning i dessa fall föregåsav omfattande överläggningar mellan förelag, fackliga organisationer, länsstyrelseoch länsarbetsnämnd. Inte sällan har detta resulterat i all man gemensamtfunnit lösningar på problemen som möjliggjort fortsatt drift. kankonstateras alt det har funnits situationer då man bedömt alt fortsall drift avverksamheten inte kunnat förenas med rimliga krav på lönsamhet. I sådana lägenär en avveckling ofrånkomlig. Men det är också för sådana situationer somarbetsmarknadspolitikens trygghetssystem är avsett. Utskottet vill här peka påde möjligheter som främst varselreglerna i främjandelagen skapar förarbetsförmedlingen att finna lösningar på de problem för den enskildesom en uppsägning för med sig. Olika initiativ prövas, bl. a. s. k. övertalighetspoolersom möjliggör längre uppsägningstider med hjälp av arbetsmarknadspolitiskastödinsatser. Någon särskild åtgärd med anledning av motion 1985/86:A240anser utskottet med hänvisning till det anförda inte vara påkallad. Motionenbör sålunda avslås. Slulhgen tar utskottet i detta avsnitt upp motion1985/86;A234 av m.fl. (s) som behandlar behovet avarbetsmarknadspolitiska insatser för arbetslösa invandrare i län.Motionärerna föreslår att ett projekt startas i länet som syftar till attförbättra invandrarnas möjligheter alt få arbete. Invandrarna har en utsatt position på arbetsmarknaden medbl. a. en större arbetslöshet än genomsnittet. 1 utgörinvandrarna en förhållandevis stor andel av de arbetslösa. De problem som hänger samman med arbetsförmedlingarnasinsatser för denna grupp har uppmärksammats inom arbetsmarknadsverket. a. har särskilda projekt startats i fyra kommuner med intensifierade förmedlingsin satser för invandrare. Projekten bedrivs i samarbete mellan resp. arbetsför medling och kommun. Syftet är att fä fram nya modeller för all hjälpa 62 invandrarnatill ett arbete. Hithörande frågor tas för övrigt även upp i AU 1985/86:11regeringens framlagda proposition 1985/86:98 om invandrarpolitiken.Bl. a. föreslås all AMS regelbundet skall göra en översyn av personalbehovetvid arbetsförmedlingar i invandrartäta områden och göra de ompriori-teringaroch de utbildningsinsatser för personalen som bedöms nödvändiga. Utskottet villstryka under vikten av att arbetet med all underlätta för invandrarna alt fåett arbete bedrivs med stor målmedvetenhet inom arbetsmarknadsverket. Denförsöksverksamhet som pågår i fyra kommuner bör härvid kunna ge nya uppslag.Det får ankomma på verket att ta ställning till hur man skall gå vidare sedanförsöksverksamheten avslutats. Utskottet avstyrker med det anförda motion1985/86;A234. kan statligt stöd ulgå i form avbidrag till rekrytering inom näringslivet, s. k. rekryteringsplalser. Ungdomaroch långlidsarbetslösa angavs som de målgrupper som i första hand skulle kommai fråga för den nya stödformen. Fr. o. m. gäller att stödet skallförbehållas långlidsarbetslösa. Stödet kan i särskilda fall användas för attplacera ungdomar. Bidraget kan även utgå för kommunernas ochlandstingskommunernas rekrytering av långtidsarbetslösa.