bet · G901SfU2 · 1985-12-31 00:00:00 — SflJ 1985/86:2 I detta betänkande behandlar utskottet 23 under denallmänna motionstiden , 1985 väckta motioner angående spcialavgiftsfrågor. Fyra motioner (c) innehåller förslag om sänkning avavgiftsuttaget för egen- och småföretagare. I en motion (c) föreslås befrielse ivissa fall från skyldighet att betala arbetsgivaravgifter för föräldrar somanlitar privat barnomsorg. Utskottet avstyrker motionerna mot bakgrund av attförslagen bedöms medföra avsevärda administrativa svårigheter. Reservationhar avlämnats av c-ledamöterna till förmån för.motionerna. I två motioner (c) begärs ändring i reglerna föravgiftsuttag från egenföre-tagare med små inkomster. Motionärerna önskar enstörre överensstämmelse mellan avgift och förmån. Även dessa motioner avstyrksav administrativa skäl. C-ledamöterna har i en reservation anslutit sig tillmotionärernas uppfattning. I ett särskilt yttrande från fp- och m-ledamöternahar särskilt påpekats socialavgifternas ökade karaktär av beskattning. I en motion (m) begärs ändrade regler för debitering avsocialavgifter för utländska gästföreläsare vid olikauniversitetsinstitutioner. Utskottet anser att sådana ändringar likaså skullemedföra administrativa problem och avstyrker därför motionen. I en gemensam reservation har c-, fp- och m-ledamöternatillstyrkt motionen. Egenavgifterna när det gäller inkomster från jord- ochskogsbruk tas upp i sex olika motioner (fp, c, m och s). Motionärerna begärändrade regler för avgiftsuttaget när inkomsterna avser såvälrotpostförsäljning och arrenden som inkomster av egen arbetsinsats. Utskottetavstyrker motionerna med hänvisning till att frågan bereds i . C-, fp- och m-ledamöterna har i en reservation uttalat sigför behovet av en snar översyn av nuvarande regler. I en motion (m) begärs en ändring av reglerna förberäkning av pensionsgrundande inkomst så att överskott i en förvärvskälla inominkomstlagen jordbruk och rörelse får kvittas mot underskott i en annanförvärvskälla inom dessa inkomstslag. Utskottet anser inte att det kan godtasatt en försäkrads framtida pension påverkas av en sådan kvittning och avstyrkerdärför motionen. Reservation har avlämnats av fp- och m-ledamöterna tillförmån för motionen. 1 1985/86.11 saml. Beräkningenav, värdet av naturaförmåner tas upp i en motion (m). En SfU 1985/86:2översyn av gällande regelsystem begärs. Utskottet avstyrker motionen medhänvisning bl. a. till att ett förslag till nya regler övervägsinom . M-ledamöterna har i enreservation tillstyrkt motionen. Tvåmotioner (fp, c, m och c) tar upp arbetsgivar-arbetstagarbegreppet inomsociallagstiftningen. Motionärerna begär överskådligare regler på detta område.Utskottet anser att någon åtgärd med anledning av motionerna inte är påkalladeftersom ett beredningsarbete i dessa frågor pågår i . Ledamöternafrån c, fp och m har i en gemensam reservation uttalat sig för behovet av snaraförändringar i regelsystemet. Itre motioner (c, m och fp) föreslås undantag för idrottsrörelsen och övrigafolkrörelser från den månatliga redovisningen och uppbörden av socialavgifterav innebörd att denna kan ske . Motionerna avstyrks av utskottetmed hänvisning till att man bör avvakta erfarenheterna av den helt nyalagstiftningen på området innan eventuella åtgärder kan förordas. Enåtergång till uppbörd av källskatt och arbetsgivaravgifter varannan månadföreslås i två motioner (fp, c, m och c). Motionerna avstyrks av utskottet medmotiveringen att samordningsfrågorna mellan skatter och avgifter endast kanlösas genom en månatlig redovisning och uppbörd. Iett särskilt yttrande har c-, fp- och m-ledamöterna påtalat de ränteförlusterför företagen som övergången till månatlig uppbörd av skatter och avgifterinneburit. Slutligenavstyrker utskottet en motion (c) om utsträckt tid för upprättande avarbetsgivaruppgifter för småföretagen, med hänvisning till de nya regler föruppbörd av socialavgifter som gäller fr. o. m. . Imotion 1984/85:318 av () och ()hemställs att hos regeringen begär förslag innebärande attredovisning av sociala avgifter för uppdragstagare kan ske föridrottsrörelsen. Imotion 1984/85:425 av m. fl. (m) hemställs att beslutaratt egenavgifter endast skall utgå på värdet av egen arbetsinsats. Imotion 1984/85:427 av () hemställs att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om översyn av reglerna förfastställande av det skattemässiga värdet av naturaförmåner vid fastställandeav socialavgifter. Imotion 1984/85:428 av () och () hemställs attriksdagen medger att småföretagare, som enligt bokföringslagen är befriad frånskyldighet att upprätta årsbokslut, får rätt att lämna sin arbetsgivarupp-giftsahitidigt med deklarationen. I motion 1984/85:501 avdåvarande tredje vice talman () SfU 1985/86:2 ochBörje () hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts angående uttag av egenavgifter i samband medvirkesförsäljning. Imotion 1984/85:602 av förste vice talman m.fl. (m) hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts omkvittningsrätt vid beräkning av pensionsgrundande inkomst. Imotion 1984/85:656 (motivering i 1984/85:655) av m. fl. (c)hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag innebärandeatt sjukförsäkringsavgiften sänks för de 15 förstaanställda i företagen - dock högst motsvarande en lönesumma av 1,5 milj. kr. Imotion 1984/85:848 av () och () hemställs attriksdagen hos regeringen begär förslag om sänkning av sjukförsäkringsavgiftenmed för egen- och småföretagare motsvarande ett avgiftsunderlag för högst15 anställda. Imotion 1984/85:920 (motivering i 1984/85:918) av () ochInger () hemställs att beslutar sänka småföretagensarbetsgivaravgifter. Imotion 1984/85:991 av m. fl. (s) hemställs att hosregeringen begär en översyn av bestämmelserna för egenavgifter i enlighet medvad i motionen anförts. Imotion 1984/85:1141 (motivering i 1984/85:1138) av m. fl. (c)hemställs att beslutar att befrielse från arbetsgivaravgiften skallföreligga för utbetald lön . för föräldrar som anlitar privatbarnomsorg, vilken inte uppbär statsbidrag. Imotion 1984/85:1272 av m.fl. (fp, c, m) hemställs 1. att beslutar om en förenklad upjjbörd av socialavgifter medden inriktning mot preliminär avgiftsredovisning som anförts i motionen, 2. att beslutar om en återgång till en redovisningsperiod i uppbörden av skatter och avgifter, 3. att , om hemställan under punkt 2 inte bifalls, beslutar omen återgång till en redovisningsperiod i uppbörden av skatteroch avgifter för arbetsgivare med färre än 50 anställda. Imotion 1984/85:1273 av m.fl. (fp, c, m) hemställs att riksdagenhos regeringen anhåller om klara regler vad gällerarbetsgivar-arbetstagarbegreppet i enlighet med vad som i motionen anförts. Imotion 1984/85:1274 av m. fl. (c) hemställs 1. attriksdagen beslutar att den samordnade uppbörden av källskatt och arbetsgivaravgifter skall ske , 2. attriksdagen beslutar som sin mening ge regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om förenklingar av skatte- och avgiftsreglerna. 1*1985/86.11 saml. I motion 1984/85:1488(motivering i 1984/85:1487) av () SfU 1985/86:2 och RuneÅngström (fp) hemställs att hos regeringen begär förslag omförenklade rutiner för uppbörd av socialavgifter för uppdragstagare/ anställdainom folkrörelserna. Imotion 1984/85:1723 av () hemställs att hosregeringen anhåller om förslag till ändring i reglerna för debitering avsociala avgifter för utländska gästföreläsare. Imotion 1984/85:1725 av () hemställs att hosregeringen begär skyndsamt förslag till undantagsregel för idrottsrörelsen frånlag om uppbörd av sociala avgifter från arbetsgivare m. m. i enlighet med vad imotionen anförts. Imotion 1984/85:1728 av () hemställs att hosregeringen begär förslag om ändring av beräkning av egenavgifter vidskogsavverkning. Imotion 1984/85:1740 av m.fl. (c) hemställs att beslutaratt hos regeringen begära förslag om sänkt avgift till pensionssystemet förföretagare med låga inkomster i enlighet med det i motionen anförda. Imotion 1984/85:1742 av () hemställs att beslutar atthos regeringen anhålla om utredning och förslag syftande till bättreöverensstämmelse mellan egenavgifter och förmåner för företagare med småinkomster. Imotion 1984/85:1743 av () hemställs att beslutar atthos regeringen begära att förslag skyndsamt framläggs till ändrade regler förberäkning av egenavgifter vid inkomst av arrenden och rotpostförsäljning m. m.på jordbruksfastighet. Imotion 1984/85:2272 (motivering i 1984/85:2269) av () och KarinIsraelsson (c) hemställs att beslutar av regeringen begära förslag omen sänkning av arbetsgivar- och sjukförsäkringsavgifterna i småföretag med 5 %för egenföretagaren och de 15 först anställda. Imotion 1984/85:2436 av m.fl. (m) hemställs att riksdagenbegär att regeringen kommer med förslag om egenavgiften vidskogsavverkning i enlighet med vad i motionen anförts. Denallmänna försäkringen och vissa andra sociala ändamål finansieras helt ellerdelvis med socialavgifter. De grundläggande bestämmelserna om socialavgifterfinns i lagen (1981:691) om socialavgifter. Socialavgifter betalas dels i formav arbetsgivaravgift, dels i form av egenavgift för den som har inkomst avannat förvärvsarbete. Sedanden gäller nya regler för uttag av socialavgifter (prop.1980/81:178, SfU 28 och rskr. De därvid beslutade ändringarna innebar enhetligare och enklareregler för beräkning av arbetsgivaravgifter och SfU 1985/86:2 a.slopades basbelopps- och maximeringsavdragen vid beräkningen avATP-avgiften, som i fortsättningen skulle beräknas på amma underlag som övrigaavgifter. Syftet härmed var bl. a. att uppnå administrativa lättnaderför såväl myndigheter som arbetsgivare och egenfö- Ändringarnamöjliggjorde också ett införande av ett effektivare debiterings- och uppbördssystem,och beslut härom fattades av /(prop. 1982/83:60, SfU 10 och rskr. /(prop. 1983/84:167, SfU 28 och rskr. Fyramotioner innehåller förslag om sänkning av avgiftsuttaget för egen-ochsmåföretagare, I motionerna 1984/85:656 av m.fl., 1984/85:848av och samt 1984/85:2272 av ochKarin anförs att sjukfrånvaron är väsentligt lägre på små företag änpå större arbetsplatser. Detta medför att de små företagen via sinasjukförsäkringsavgifter subventionerar de större företagen. I motion 2272anförs vidare att småföretagen utgör ett väsentligt underlag försysselsättningen i glesbygd. Den höga avgiftsbelastningen anges i motion 656innebära en av de allvarligaste hämmande faktorerna för dessa företagsutveckling. Mot denna bakgrund föreslås i motionerna 656 och 2272 en sänkningav sjukförsäkringsavgiften för egenföreta-garna och för de15 först anställda i företagen. I motion 656 begränsas sänkningen dock till ettbelopp motsvarande en lönesumma på högst 1,5 milj. kr. Motion 848 innehållerett förslag om sänkning av sjukförsäkringsavgiften för egen- ochsmåföretagare motsvarande ett avgiftsunderlag för högst 15 anställda. I motion1984/85:920 av och begärs mot bakgrund avsmåföretagens betydelse för sysselsättningen i glesbygd en generell sänkning avsmåföretagens arbetsgivaravgifter.- Motion1984/85:1141 av m.fl. innehåller förslag om befrielse i vissafall från skyldighet att betala arbetsgivaravgifter för föräldrar som anlitarprivat barnomsorg. I motionen anförs att en sådan befrielse bör förehgga förutbetald lön . Befrielsen avses gälla sådanabarnomsorgsformer som inte berättigar till statsbidrag. Riksdagenhar avslagit motionsyrkanden om differentieradesocialavgifter. Detta skedde senast (SfU 1984/ 85:13).Utskottet har därvid pekat på att en differentiering av det slag som nuföreslås i motionerna 656, 848, 2272 och 920 skulle medföra betydandeadministrativa svårigheter, och utskottet vidhåller denna uppfattning. Även ettslopande av avgiftsskyldigheten för ersättning utbetald till vissaarbets-tagarkategorier torde medföra avsevärda svårigheter ur administrativ synpunkt.Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet bifall till motionerna 656,848, 2272, 920 och 1141. Imotion 1984/85:1740 av m. fl. och motion 1984/85:1742 av MartinOlsson begärs ändring i reglerna för uttag av socialavgifter frånegenföretagare med små inkomster. Motionärerna önskar en större överensstämmelsemellan egenavgifter och förmåner. Motion 1740 avser avgiftsuttaget till denallmänna tilläggspensioneringen (ATP) medan motion 1742 avsersocialavgiftsuttaget i sin helhet för egenföretagarna. Detfinns ett bristande samband mellan avgifter och förmåner SfU1985/86:2 inom socialförsäkringsområdet. Detta har bl. a. berott på attavgiftsunderlaget för socialavgifterna har beräknats efter den taxeradeinkomsten medan förmånerna har beräknats på annat sätt. Som tidigare nämntsträdde en ny lag om socialavgifter i kraft . Den innebar idetta hänseende att sambandet mellan avgiftsunderlag och förmåner ytterligareförsvagades genom att bl. a. det s. k. taket för avgiftsunderlaget till ATPslopades. Den bristande överensstämmelsen mellan socialavgift och förmån ärsärskilt markant vid lägre inkomster. Så t. ex. inträder sjukpenningskyddetförst vid en sjukpenninggrundande inkomst på . och ATP-skyddet förstvid en pensionsgrundande inkomst som överstiger ett basbelopp (för närvarande21 ). Socialavgifter erläggs även på taxerade inkomster under dessabelopp. Denbristande överensstämmelsen mellan avgifter och förmåner har sin grund i bl. a.den allmänna försäkringens solidariska och obligatoriska karaktär och att deolika försäkringsgrenarna bör betraktas som delar av ett sammanhängandesocialförsäkringssystem. Detta betraktelsesätt förstärks av det synsätt somkommit till uttryck i socialpolitiska samordningsutredningens betänkande (SOU1979:94) och riksdagsbehandlingen av den därav föranledda propositionen (prop.1982/83:3, SfU 1982/83:14, rskr 211). Även om den bristande överensstämmelsenunder senare år förstärkts genom den nya lagen om socialavgifter har samtidigtdet nya avgiftssystemet enligt utskottets mening inneburit betydande administrativalättnader för såväl myndigheter som arbetsgivare och egenföretagare. Utskottetär mot denna bakgrund inte berett förorda en återgång till en differentieringav avgifterna för att få bättre överensstämmelse med förmånerna, och utskottetavstyrker bifall till motionerna 1740 och 1742. Vidberäkning av statliga myndigheters anslag till lönekostnader beaktas de socialaarbetskraftskostnaderna genom ett särskilt lönekostnadspålägg (LKP). Pålägget,som är avsett att täcka dels de generella avgifter som arbetsgivare enligt lagskall betala, dels de kostnader i övrigt som är förknippade med de statligaanställningsförmånerna, fastställs av regeringen med viss procent av utgivnalöneförmåner. Enligt förordningen(1984:674) om uppbörd av vissa arbetsgivaravgifter från staten bestämmerriksförsäkringsverket avgiftsunderlaget för de avgifter staten skall betalaenligt socialavgiftslagen. För den statliga arbetsgivaren tillämpas dock inteden begränsning av avgiftsskyldigheten som innebär att ersättning till en ochsamma arbetstagare som understiger /år inte skall räknas in iavgiftsunderlaget. Imotion 1984/85:1723 hävdar att olika universitetsinstitutionersskyldighet att betala in LKP på ersättningar som utbetalas till utländskagästföreläsare innebär en orimlig ekonomisk belastning för de begränsade medelinstitutionerna har till förfogande för denna typ av verksamhet. På grund häravbegärs i motionen förslag till ändring i reglerna för debitering av socialaavgifter för utländska gästföreläsare. LKPomfattar förutom de lagstadgade socialavgifterna också vissa andra generellaavgifter. När det gäller statens och statliga myndigheters skyldighet attbetala LKP tillämpas som nämnts inte den regel som innebär att avgifter inte betalas fÖrersättningar som understiger . Detta finns fastlagt i ett SfU1985/86:2 kungligt cirkulär från år1963 och hänger samman med svårigheterna för staten, som kan uppträdasom arbetsgivare i många olika skepnader, att avgöra när 1000-kronorsgränsen passeras. LKP utgör en schablonberäknad avgift som beräknats påden totala lönesumma som utbetalas av staten som Endifferentiering av avgiftsuttaget skulle på motsvarande sätt som anförts beträffandesocialavgifter som betalas av andra arbetsgivare än staten och avegenföretagare skapa problem av administrativt slag. avstyrker därför bifalltill motion 1723. Egenavgifter för vissa skogsbruks- och jordbruksinkomster Förinkomster i förvärvskällan jordbruksfastighet gäller att om fastigheten intebrukats under inkomståret är inkomsterna inte avgiftsgrundande, exempelvis ominkomsterna endast är intäkter från s. k. rotpostförsäljning. Har fastighetendäremot brukats under inkomståret skall egenavgifter erläggas.Avgiftsunderlagets storlek är härvid beroende på om den försäkrade självbrukat fastigheten eller om han endast varit s. k. passiv delägare. I detförstnämnda fallet debiteras den försäkrade samtliga egenavgifter för sinainkomster av fastigheten. För en passiv delägare i en jordbruksfastighet ärinkomsten inte sjukpenninggrundande men däremot pensionsgrundande. Såledesdebiteras i detta fall endast de fyra egenavgifter som knyter an till den pensionsgrundandeinkomsten, nämligen folkpensionsavgiften, tilläggspensionsavgiften,delpensionsavgiften och den allmänna löneavgiften. Fråganom egenavgifter för inkomst från jord- och skogsbruk tas upp i sex olikamotioner. I motion 1984/85:425 av m. fl. anförs att det gällanderegelsystemet för uttag av egenavgifter vid skogsinkomster är komplicerat ochinkonsekvent. Huvudprincipen är att försäljning av rotposter inte skallbelastas av egenavgifter. Driver skogsägaren avverkning i egen regi förehggerdäremot avgiftsskyldighet. Inkonsekvensen uppstår enligt motionärerna omskogsägaren redovisar dels inkomster av rotpostförsäljning, dels av avverkningi egen regi. Då uppstår nämligen avgiftsskyldighet för båda inkomsterna. Dettamedför risk för att avverkningarna hålls nere och att skogsindustrin drabbas avvirkesbrist. Mot bakgrund härav hemställer motionärerna att egenavgifterendast skall utgå på värdet av egen arbetsinsats. Imotion 1984/85:501 anför dåvarande tredje vice talman ochBörje att de nuvarande avgiftsreglerna har en återhållande effekt påmindre skogsägares villighet att själva sköta sin skog. Motionärerna anserdärför att inkomster av t. ex. rotpostförsäljningar och awerkningsuppdrag inteskall ingå i avgiftsunderlaget. Imotion 1984/85:991 av m.fl. hävdas att de nuvarande reglerna försammanläggning av inkomster genom rotpostförsäljning och försäljning av andraprodukter från egen fastighet kan ge helt orimliga effekter. Motionärerna begärdärför en översyn av bestämmelserna för egenavgifter i detta avseende. Pålikartade grunder begärs i motion 1984/85:1728 av förslag tilländrade regler för beräkning av egenavgiften vid skogsavverkning och i motion 1984/85:1743av skyndsamt förslag till ändrade SfU 1985/86:2 regler förberäkning av egenavgifter vid inkomst av arrenden och rotpostförsäljning m. m.på jordbruksfastighet. m. fl. tar i motion 1984/85:2436 upp de problem som uppstår om enskogsfastighet är samägd. Om en av ägarna klassas som brukare och han genomeget arbete erhållit en mindre inkomst drabbas även de övriga, passiva ägarna,av vissa egenavgifter vid försäljning av rotposter. Mot denna bakgrund begärmotionärerna förslag om ändrade regler av innebörd att endast den egnaarbetsinsatsen skall utgöra underlag för egenavgiften. Ävenmotioner angående egenavgifter vid skogsavverkning m. m. har behandlats avutskottet . I såväl betänkande SfU 1983/84:3 somSfU 1984/85:13 har utskottet hänvisat till att en promemoria. Ds Fi 1983:21,innehöll vissa förslag i denna fråga och att promemorian övervägdes iregeringskansliet. Utskottet ansåg vid båda dessa tillfällen att det fanns skälatt avvakta beredningen av dessa förslag innan vidtog några åtgärderi frågan. Enligtvad utskottet inhämtat är frågan om egenavgifter vid skogsavverkningfortfarande under beredning i . Regeringen har vidare iår beslutat tillsätta en utredning om likformig produktionsfaktorskatt. Dennautredning kommer enligt vad utskottet erfarit att behandla frågor som haranknytning till förslagen i den nämnda promemorian. Utskottet vidhåller attresultatet av det aktuella berednings- och utredningsarbetet bör avvaktas ochavstyrker därför bifall till motionerna 425,501,991,1728,1743 och 2436. Kvittningsrätt vid beräkning av pensionsgrundande inkomst m. har kvittningsrätten vid beräkning av inkomst av annatförvärvsarbete än anställning slopats, vilket påverkar den pensionsgrundandeinkomsten och därmed även underlaget för socialavgifter. Detta innebär attunderskott i en rörelse inte längre får kvittas mot överskott i en annanrörelse och inte heller underskott i en jordbruksfastighet mot överskott i enannan jordbruksfastighet. Imotion 1984/85:602 av förste vice talman m.fl. hävdas attdet nämnda förbudet mot kvittning slår särskilt hårt mot den som driver ettjordbruk eller en rörelse som i sig inte är bärkraftig. Situationen kan bli änbesvärligare om företaget är i ett uppbyggnadsskede. Motionärerna anser detockså vara viktigt att eftersträva neutralitet mellan olika företagsformer såatt inte reglerna missgynnar dem som av olika skäl bedriver sin verksamhet iflera förvärvskällor. Med anledning härav bör enligt motionärerna lagen omberäkning av pensionsgrundande inkomst ändras så, att överskott i förvärvskällainom inkomstslagen jordbruk och rörelse får kvittas mot underskott i annanförvärvskälla inom dessa inkomstslag. Riksdagenhar efter det att kvittningsrätten slopades behandlatmotionsyrkanden av samma slag som i motion 602. Dessa yrkanden har. avslagitsmed motiveringen att det inte kan godtas att en försäkrads framtida pensionskulle kunna begränsas genom möjligheterna till kvittning vid beräkningen avden pensionsgrundande inkomsten. som inte finner anledningatt frångå sin tidigare uppfattning i frågan, SfU 1985/86:2 avstyrkerdärför bifall till motion 602. m. gäller nya regler för uppbörd av socialavgifter. Vidberäkning av avgiftsunderlag för beräkning av socialavgifter skallnaturaförmåner värderas på samma sätt som vid beräkning av preliminär fastställer vilka värden som skall gällagenomsnittligt för riket. Dessa värden skall anges i skattetabellerna. Värdetav naturaförmåner vid beräkning av underlag för beräkning av socialavgifterfastställdes tidigare av i en särskild författning. Imotion 1984/85:427 av hävdas att reglerna med schablonvärden förberäkning av kost- och bostadsförmåner vid fastställande av avgiftsunderlag föruppbörd av socialavgifter i vissa fall leder till orimliga konsekvenser. Detförmånsvärde som beräknas schablonmässigt kan enligt motionären ibland heltsakna verklighetsanknytning. Schablonberäkningar gör i det här avseendet ingenskillnad mellan exempelvis värdet av hyresfri bostad i en storstad och i renglesbygd. Mot denna bakgrund begärs i motionen en översyn av reglerna förfastställande av det skattemässiga värdet av naturaförmåner vid fastställandeav socialavgifter. Iskattetabeller för beräkning av preliminär A-skatt för som fastställtsav finns angivet vissa genomsnittsvärden för beräkning avnaturaförmåner. I tabellerna anges att värdena är genomsnittliga och enbartgäller vid preliminär beskattning. Vid taxeringen kan den lokalaskattemyndigheten genom jämkning fastställa lägre värden för naturaförmåner omde lokala förhållandena ger anledning till detta. Frågan om beskattning avnaturaförmåner har dessutom tagits upp i ett betänkande av förmånsskattekommittén(Ds Fi 1985:13). I betänkandet föreslås att de preliminärabostadsförmånsvärdena förbättras dels genom en regional anpassning avgenomsnittsberäkningen, dels genom att förväntad prisutveckling får beaktasvid värdebestämningen. Anvisningsverksamheten föreslås också utvidgad. På såsätt kan den preliminära beräkningen i många fall överensstämma med dendefinitiva taxeringen. Kommitténs förslag övervägs iregeringskansliet. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet bifall till motion427. Arbetslagar- och uppdragstagarbegreppet isociallagstiftningen