bet · G901KrU5 · 1985-12-31 00:00:00 — om vissa kyrkliga frågor I betänkandet behandlas sju motioner om kyrkliga frågor.Dessa avser tilldelning av prästtjänster m. m., den andliga vården inomkriminalvården, vissa Folkbokföringsregler samt förvaltningen av kyrklig jordoch av vissa kyrkliga fonder. Utskottet avstyrker motionerna. Som skäl härför hänvisarutskottet huvudsakligen till det pågående utredningsarbetet inom 1982 årskyrkokommitté. I motion 1984/85:350 av m. fi. (c) yrkas attriksdagen begär att regeringen gör en översyn av prästlönefonden i enlighet medmotionen. 1 motion 1984/85:1309 av m. fi. (s) yrkasatt hos regeringen anhåller om ett förslag om ändring av lagen(1970:939) om förvaltning a./ kyrklig jord så att hänsyn i skälig omfattningtas till det rörliga friluftslivets intressen. 1 motion 1984/85:1801 av () framställs ettyrkande som innebär att hos regeringen skall begära förslag tillsådan ändring i folkbokföringsreglerna att två eller fiera pastorat inomkyrklig samfällighet skall kunna bilda ett kyrkobokföringsdistrikt. 1 motion 1984/85:1802 av () yrkas attriksdagen beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om oförändrat antal prästtjänster i och om ökadprästutbildning. 1 motion 1984/85:1806 av () yrkas attriksdagen antar de i betänkandet (SOU 1983:66) fondpresenterade lagförslagen. 1 motion 1984/85:1829 av () och Jan-ErikWikström (fp) yrkas att hos regeringen begär åtgärder som innebär attden andliga värden pä fängelser organiseras med resurser motsvarande vad somnu finns på sjukvärdens område. I motion 1984/85:2480 av () yrkas attriksdagen uttalar att behovet av präster överstiger vad som medges enligt 1957års av 1 1985/86. fastställdanormer och att regeringen därför icke längre skall vara bunden KrU1985/86:5 därav vid inrättandet av prästtjänster. beslutade regeringen tillsätta en kommittéför att utreda struktur pä lokalplanet, m. m. (dir. 1982:95). Den särskilda utredning om grunderna för den prästerligatjänsteorganisationen i pastoraten (prästtjänstkommittén dir. 1982:21), sominletts års kyrkokommitté tillsattes, inlemmades i den nyakommittén. Härigenom skapades möjlighet att behandla strukturfrågorna tillsammansmed frågorna om den framtida tjänsteorganisationen i pastoraten. kyrkokommitté fick också överta de frågor somåterstod för kyrkofondsutredningen att behandla. 1 anslutning härtill bör nämnas att kommittén itilläggsdirektiv (dir. 1984:11) fått i uppdrag att utarbeta förslagom hur detkompensationsbelopp skall användas som skall utgå till de kyrkliga kommunerna(genom kyrkofonden) för det inkomstbortfall som uppstår dä den kommunalabeskattningen av juridiska personer upphör fr. o. m. är 1985. 1 slutet av avgav kyrkokommitté betänkandet(SOU 1983:55) Församlingen . Betänkandet är ett diskussionsbetänkande.De centrala avsnitten i betänkandet finns i kapitel som innehåller enproblemanalys som avser den nuvarande lokala strukturen (kap. 4) ochalternativa modeller för framtiden (kap. 5). Betänkandet har remissbehandlats. En sammanställning avremissyttrandena har publicerats i betänkandet (SOU 1984:75) Församlingarna omframtiden. 1 avgav kyrkokommittén lägesrapporten(SOU 1985:1) Församlingar i samverkan. 1985 ärs kyrkomöte har yttrat sig över rapporten. Därvidhar kyrkomötet bifallit organisationsutskottets betänkande KO 1985:10 (kskr.1985:34) i vilket utskottet i allt väsentligt ställt sig bakom förslagen ilägesrapporten. 1982 ärs kyrkokommitté avser att lägga fram sittslutbetänkande . Prästtjänster m. m. Tilldelning och fördelning av prästtjänster Ett riksdagsbeslut (prop. 1957:153, SU 1957:175,rskr. 1957:388) reglerar nuvarande ordning för tilldelning av prästtjänster ipastoraten. Pä grundval av det riksdagsbeslutet genomfördes ocksåpastoratsregleringen 1962. Kriterierna för tilldelningen av prästtjänster är tre,nämligen folkmängd, KrU 1985/86:5 areal och tätortsgrad. Pastoratenindelas i tre grupper med olika tätortsgrad: F-ortspaslorat.där tätortsbefolkningen uppgår till . E-orlspastorat,där tätortsbefolkningen uppgår till . Landsbvgdspasiorat med övriga pastorat, dvs. med entätortsbefolkning som understiger . För varje pastoratsgrupp finns olika folkmängdstal somanger normerna för antalet prästtjänster. Dä dessa folkmängdstal"väsentligen överstigits" inrättas en ny prästtjänst i pastoratet. Attett gränsvärde "väsentligen överstigits" kan i praktiken betyda attdet överstigits med ca 1/3. Men också andra faktorer kan ha tagits med iberäkningen när väl ett gränsvärde överstigits. räknar man med en präst på enbefolkning mellan 2 000 och 5 000. En andra tjänst inrättas dä denna senaresiffra "väsentligen överstigits". Gränsen mellan tvä och tre prästergår vid 10 000 och mellan tre och fyra vid 16 000. För ett E-ortspastorat är motsvarande siffror (som dockskall "väsentligen överstigas" innan de medför en ny tjänst): En präst mellan 2 000 och 3 500, tvä präster upp till 7000, tre präster upp till 12 000 och fyra präster upp till 18 000. För landsbygdspastoraten gäller en präst mellan 2 000 och3 000, tvä präster upp till 6 000, tre präster upp till 9 500 och fyra prästerupp till 13 500. För komponenten areal är inte omfattningen likapreciserad. Samtliga beräkningar ovan gäller för "måttlig areal"vilket översatts till att betyda upp till 200 km- för en präst. För pastoratmed fiera präster räknas arealen upp i motsvarande grad, dock ej sä att arealenmultipliceras med antalet präster. Vid större arealer får justeringar ske isiffrorna för prästtjänstantalet. Särskilda regler gäller för prästerliga tjänster vidsjukhusen. Huvudregeln innebär att om det finns minst I 200 vårdplatser får ensärskild komministertjänst inrättas. Det totala antalet av regeringen inrättade prästtjänstervar den 2 905. Härutöver har rätt att i vissutsträckning inrätta pastoratsadjunktstjänster. Med ett maximalt antal sädanatjänster av nämnda antal (se SOU 1985:1 s. 86) skulle antaletprästtjänster, som inrättats av regering och domkapitel, kunna bli 3 312 (2 905-I- 407). 1 följande tabell redovisas antalet prästerliga tjänsterper stift, antalet vakanser med antalet tjänster utan redovisad vikarie inom(), antalet pastoratsadjunkter med tji pastoratsadjunkter inom () samt detfaktiska antalet präster (antalet tjänster antalet vakanser -\- antaletpastoratsadjunkter inkl. tji). Siffrorna avser situationen . Tabell B KrU 1985/86:5 19(8) 44 (-1-5) 35 (27) 33(4-3) 23(16) l2(-h2) 16(15) I3(-H) 26 (20) 12(-h5) 30(16) 25(-H6) 34(18) 58 (-1-12) 11 (7) 23(-H) 21(14) 20 (+ 5) 46 (34) 12(-H2) 34(30) 22(-5) 5(4) 4(-H2) 16(15) 66 (-1-8) Det totala antalet"faktiska" prästtjänster blir sålunda 2 989. I denna siffra är intemedräknat antalet "övriga" präster, som uppgår till 364. Dessaarbetar i de centrala kyrkliga styrelserna, inom högskolan samt i vissa andraorgan och sammanslutningar. kyrkokommitté m. m. I betänkandet (SOU 1983:55) Församlingen i framtidenskisserar kyrkokommitté tre olika tjänstemodeller. Beträffandeinnehållet i dessa hänvisar utskottet till betänkandet (s. 107 110) och tillden sammanfattning som lämnats av utskottet i KrU 1984/85:3 (s. 7). 1 kommitténs lägesrapport (SOU 1985:1) Församlingar isamverkan anförs beträffande prästtjänsternas antal och fördelning i huvudsakföljande: Enligt våra direktiv skall våra förslag hälla sig inomsamma kostnadsramar som de nuvarande. För prästtjänsternas antal betyder detta,att vi inte kan föreslå ett utökat antal prästtjänster. Till detta konstaterande vill vi dock foga någraväsentliga synpunkter. 1 den debatt som följde på publicerandet av Församlingeni framtiden liksom i ett stort antal remissvar pä diskussionsbetänkandethävdades det, att antalet prästtjänster totalt sett borde höjas. Argumentenvar, att det totala antalet inte höjts i takt med befolkningsökningen. Därtillkom att mänga landsbygdsförsamlingar menade sig förstå de stora tätorternas,framför allt , behov av ytterligare prästtjänster. Men manifrågasatte de antydningar i Församlingen som innebar, att enutökning i t. ex. mäste gä ut över landsbygdspastoraten. I ställetborde det totala antalet prästtjänster utökas, varvid ökningen skulle läggas påtätorterna och storstäderna, i synnerhet . Vi menar, att det skulle vara mindre lämpligtatt föreslå ett utökat antal prästtjänster (med prästtjänster menar vi tjänsterinrättade av regering och domkapitel enligt gällande normer). Anledningen tilldetta är att prästbristen är stor. Om vi föreslog att ytterligarenågot hundratal prästtjänster skulle inrättas, utan att det nuvarande antalet vakantatjänster bringats till ett minimum, skulle detta innebära motsvarande utökningav antalet vakanta tjänster. Men fördelningen av de vakanta tjänsterna är intejämn över stiften. Ett litet antal stift uppbär en stor del av det totalaantalet, varför det är rimligt att anta att samma stift också skulle bära enhuvuddel av en ökning av antalet vakanta tjänster. De stift som redan i KrU 1985/86:5 dag har en svär situation skulle drabbas ytterligare. Expansioneni tätorterna skulle leda till ökat antal vakanser i glesbygden. För att undvika en alltför ojämn fördelning av de vakantatjänsterna menar vi, att det totala antalet prästtjänster inte kan höjas förränden nuvarande prästbristen i huvudsak är hävd. som helhet harett ansvar för att verksamhet finns över hela landet. Dettaansvar kräver någorlunda balans mellan antalet prästtjänster och antaletpräster i tjänst. Dessa överväganden hindrar inte att vi är mycket medvetnaom att behovet av en utökning av det totala antalet prästtjänster är mycketstort. Prästtjänsternas antal har inte följt befolkningsutvecklingen. Inteheller har den genomförda allmänna arbetstidsförkortningen eller detstora antalet nya lagar pä arbetslivets område som inneburit utökademöjligheter till särskilda tjänstledigheter av olika slag kompenserats av enmotsvarande höjning av antalet prästtjänster. Vi finner det därför rimligt, att frågan om utökning avdet totala antalet prästtjänster tas upp på nytt om och när den nuvarandeprästbristen bringas till ett minimum. bör rekryteringen tillprästutbildningen intensifieras. Regeringenfastställer det totala antalet prästtjänster. Prästtjänsternas fördelning mellan stijten Vi föreslår, att prästtjänsterna fördelas mellan stiften isvenska kyrkan enligt en särskild tjänstefördelningsformel. Som grund fördenna fördelningsformel vill vi lägga de principer som beräkningsmetodernafrån 1951 (vilka redovisats ovan) ger uttryck åt. Dessa principer innebär attantalet tjänster inrättade av regeringen ger ett underlag för en fri resurs avprästtjänster som stiftsstyrelsen kan inrätta. skall det råda en vissbalans mellan tillgången på präster i de olika stiften. Det finns tvä kraftigt markerade önskemål i remissvaren påFörsamlingen beträffande prästtjänsterna. Landsbygden vill behällade prästtjänster de har . Tätorten, framför allt , villutöka sitt antal. Som ovan redovisats säger antalet av regeringen inrättadeprästtjänster inte hela sanningen om prästsituationen i ett stift. Genom attdomkapitlen haft möjlighet att inrätta pastoratsadjunkturer "till detantal som oundgängligen fordras för att uppehålla den prästerliga verksamheteni stiftet" har tätortsstiften kunnat kompensera den"landsbygdskaraktär" som 1957 ärs normer kan sägas ha. Detta gäller isynnerhet , där man inrättat pastoratsadjunkturer motsvarande20 % av antalet inrättade tjänster. har prästbristen gjort att dettavarit möjligt utan att de totala ramarna för pastoratsadjunkturer inom helasvenska kyrkan överskridits. 1 stället är förhållandet att fiera stift intekunnat förordna pastoratsadjunkter ens på befintliga vakanser i tillräckligomfattning. Genom denna utveckling kan sålunda landsbygds- och glesbygdsstiftensägas ha avstått en del av sina prästtjänster till framför allt . Vi föreslår, att fördelningen mellan stiften iutgångsläget bygger pä den faktiska situationen . Den siffra som gäller för det faktiska antalet prästtjänster (såväl inrättade av regeringen som ) jämförs med antalet tjänster (av regeringen inrättade). Den siffra som är högst får bilda underlaget för fördelningen i utgångsläget. Denna metod torde tillfredsstäl la såväl landsbygdsstiften, som fär behälla sina inrättade tjänster, som tät ortsstiften, som kan tillgodoräkna sig de senaste årens tillskott av pastorats adjunkturer. 1 * 1985/86. Fördelningenmellan stiften skulle bli följande. KrU 1985/86:5 D Lunds stifi 423 Detta ger totalt 3 048 tjänster,vilket innebär att av de totalt 14 "Mi på 2 905 (av regeringeninrättade tjänster) tagits i anspråk. Sålunda återstår (av 2 905) attfördela mellan stifien. Enligt beräkningsgrunderna frän 1951, som vifortfarande finner tillämpbara, kan de sista utnyttjas endast i den mån ennågorlunda jämn fördelning mellan stiften uppnåtts. Detta betyder, att varjestift fär överskrida sin tjänstesiffra med max , intill dess att samtligastift uppnått en kvot av pastoratsadjunkter (kontraktsadjunktereller andra tjänster) motsvarande . När samtliga stift uppnått det antaltjänster som anges i tabellen ovan plus av detta antal, blir desista tillgängliga för de stift som upplever sig ha behov därav. Genom detta förslag har vi i första hand velat tillskapaett system för fördelning av prästtjänster mellan stifien. //M/-befintligatjänster sedan skall fördelas ser vi som en inomkyrklig fråga av storbetydelse. För framtiden föreslär vi därför, att kyrkomötet med vissaintervaller omprövar fördelningsformeln. Som grund för fördelningen avprästtjänster mellan stiften och därmed över hela mäste ligga enriks-kyrklig strategi och en prioritering av kyrkans arbetsinriktning iförhållande till de resurser som står till buds. Därför blirfördelning en inomkyrklig fråga av stor betydelse. Ett sådant beslut avkyrkomötet rörande tjänstefördelningsformeln bör beredas av svenska kyrkanscentralstyrelse pä grundval av framställningar frän stiften. kyrkomöte har yttrat sig över den i här aktuelladelar redovisade lägesrapporten (SOU 1985:1) Församlingar i samverkan.Kyrkomötet har bifallit organisationsutskottets betänkande KO 1985:10, varilägesrapporten behandlas. 1 betänkandet anförs bl. a. att för kyrkokommitténsarbete gäller att de förslag som läggs fram skall kunna genomföras inom ramenför totalt sett oförändrade samhällsresurser (dir. 1982:95 s. 10) och att motden bakgrunden utskottet anser att kommitténs förslag på ett förtjänstfulltsätt kompletterat normerna i 1957 ärs riksdagsbeslut med beaktande av de kravsom dagens samhälle ställer. Utskottet tillägger med anledning av tvåkyrkomötesmotioner att utskot tet dock vill ansluta sig till vad kyrkokommittén framhåller om vikten av att rekryteringen till prästyrket intensifieras samt att antalet tjänster utökas. Framställningartill regeringen 1985/86:5 Enligt vad som inhämtats har ett antal skrivelser inkommittill regeringen om behovet av fier prästtjänster, bl. a. en skrivelse avövergripande natur från prästmötet i . I skrivelsen frånprästmötet erinras bl. a. om den arbetstidsförkortning som skett ochsom medfört ett behov av ca 295 nya heltidstjänster. Frågan om ökad utbildning av präster behandlades avriksdagen . 1 sitt i denna del enhälliga betänkande UbU 1984/85:29anförde utbildningsutskottet (s. 7): 1 motion 1984/85:1889 (c) påtalas den stora brist sområder på präster och kyrkomusiker. Motionärerna framhåller behovet av ökadutbildning vid religionsvetenskapliga linjen och kyrkomusikerlinjen och framfördärtill förslag om olika ätgärder i syfte att förbättrautbildningssituationen. De hemställeratt ger till känna förregeringen vad som i motionen anförts om åtgärder för att stimulera till ökadutbildning för präster och kyrkomusiker. Utskottet vill med anledning av motionen erinra om attkapaciteten vid religionsvetenskapliga linjen inför innevarande budgetår harbyggts ut med 45 platser. Antalet nybörjarplatser ökade därmed frän 335 till380, fördelade på 230 platser vid i och 150 viduniversitetet i . Vidare skall nämnas att utskottet i detta betänkandetillstyrkt att kyrkomu-sikerutbildning etableras i /87.Därmed kan konstateras att regeringen har sin uppmärksamhet fäst vid deutbildningsbehov som behandlas i motionen. Vad beträffar de övriga ätgärder somförespråkas i motionen anser utskottet inte att de är av den arten att de börföranleda något särskilt tillkännagivande till regeringen. Med det anförda föreslår utskottet att avslårmotion 1984/ 85:1889. Den andliga vården inom kriminalvården Vid riksdag antogs den ordning som gäller förden andliga vården vid kriminalvårdsanstalterna. Vid alla anstalter och häktenskall det finnas en värd (NAV), sammansatt av en präst isvenska kyrkan och en representant för frikyrkorna. Dessa utses avkriminalvårdsstyrelsen eller enligt dess bestämmande av regionchef ellerstyresman vid riksanstalt efter förslag av biskopen i stiftet resp. av Sverigesfrikyrkoråd. Nämndens uppgift är att biträda anstaltens styresman ifrågor rörande den andliga värden. Ledamöterna uppbär ett mindre årsarvode.Till NAV-ledamot eller annan vid anstalt och häkte anlitad präst eller pastorutgår också ett mindre arvodesbelopp för varje förrättning, dock endast för ettbegränsat antal förrättningar beroende på anstaltens storlek. Hoskriminalvårdsstyrelsen finns tre resesekreterartjänster, varav en till- sätts ochavlönas direkt av . Denna tjänst är avsedd KrU1985/86:5 för präst inom . De två övriga utses av Sverigesfrikyrkoråd och och de avlönas av resp. samfund som i gengälderhåller anslag härför frän . Resesekreterarnas uppgiftär att besöka anstalter och häkten och stimulera den s. k. NAV-verksamheten. I betänkandet (Ds Kn 1979:2) Andlig värd vid sjukhus,kriminalvärdsan-stalter m. m. föreslogs en ny organisation för den andligavården vid anstalterna. Den andliga vården skulle särskilt vid lokalanstalterbedrivas i nära anknytning till de på orten verksamma samfunden, något somförutsatte ett nära och förtroendefullt samarbete mellan anstalternas ledningoch personal och de samfund pä orten som medverkar i verksamheten. Beträffanderiksanstalterna bedömdes inte den lokala anknytningen vara av samma värde. Härkrävdes större arbetsinsatser av präster och pastorer varför det kunde varanaturligt att huvuddelen av prästernas/pastorernas tjänstgöring förlades anstalt. För att kunna bedöma dels behovet av personella resurser,dels storleken pä den ekonomiska gottgörelsen från statens sida behövdes enuppskattning av en normal arbetsinsats för att tillgodose kravet på en rimligandlig vård vid olika typer av anstalter. Utredningen föreslog följande. Riksanstalt: 8 veckotimmar.Lokalanstalt: . Beräkningen tar hänsyn till den tid som kanantas åtgå för ca 20 platser. och övriga trossamfund förutsattesnormalt dela lika pä uppgifterna, som endast undantagsvis skulle utföras sombisyssla. 1 normalfallet borde tjänstgöringen vara en del av en ordinarieförsamlingstjänst och vid de större anstalterna utgöras av hel- ellerdeltidstjänster med partiell tjänstebefrielse för den som innehadedeltidstjänst. Lönen för präst inom utbetalades av kyrkofonden,men det ekonomiska ansvaret åvilade enligt förslaget statsmakterna. frikyrkoråd skulle därför ersättas för sina kostnader genomstatsbidrag. Enligt förslaget skulle NAV avskaffas. Emellertid kundeett samordnande organ behövas vid varje anstalt, även om huvudmannaskapet förverksamheten inte längre åvilade kriminalvärdsmyndigheterna utan trossamfunden.På riksplanet föreslogs indragning av de särskilda resesekreterar-tjänsterna.Samtidigt förutsattes att det vid skulle finnas entjänsteman med den andliga vården som sitt särskilda ansvarsområde. Utredningens förslag har ännu inte lett till någonförändring av ansvarstagande för den andliga vården vidkriminalvärdsanstalter-na. Ytterligare uppgifter om förslaget framgår avutskottets yttrande. Förslagav kyrkokommitté KrU 1985/86:5 I betänkandet (SOU 1985:1) Församlingar i samverkanföresläsatt församlingarna inom stiftet samverkar obligatoriskt i enstiftssamfällighet förvissa gemensamma församlingsangelägenheter. Dessa är bl.a. den andliga vården vid sjukhus och andra värdinrättningar,kriminalvårdsanstalter samt militära förband. Ytterligare uppgifter av sammanfattandenatur rörande stiftssamfälligheter lämnas i nämnda betänkande (s. 53).Utskottet hänvisar härtill liksom till den utförligare redovisningen avförslaget (bet. s. 65 72). Även beträffande vissa ekonomiska konsekvenser avförslaget av kyrkokommittén hänvisar utskottet till nämnda betänkande (s. 131 132). Kyrkomötet har med vissa avvikelser som i detta sammanhangsaknar intresse anslutit sig till kyrkokommitténs förslag om samverkan pästiftsplanet (organisationsutskottets betänkande KO 1985:10 s. 8). Utskottet har inhämtat yttrande över motion 1829 fränkriminalvårdsstyrelsen och . redovisar dels innehållet i sittremissyttrande rörande betänkandet (Ds Kn 1979:2) Andlig vård vid sjukhus,kriminalvärdsan-stalter m. m., dels innehållet i förslaget av 1982 ärskyrkokommitté samt anför vidare: Styrelsen har således i huvudsak tillstyrkt denomorganisation av den andliga vården som föreslagits för kriminalvårdens del.Förslaget innebär att huvudmannaskapet och därmed kostnadsansvaret förverksamheten överförs från kriminalvårdsmyndigheterna till trossamfunden. Vadgäller situationen har inte en budgetsom medger ytterligare utgifter. 1 avvaktan på statsmakternas ställningstagande till nuföreliggande och kommande förslag om organisationen av den andligavärden vid kriminalvärdsanstalterna finner styrelsen det inte meningsfullt attta upp några diskussioner med om finansieringen av denna.Sådana eventuella diskussioner bör i nuvarande situation i första hand förasmellan civil-, justitie- och finansdepartementen enligt styrelsens mening. instämmer i motionens.syfte. Efteren redovisning för förslag av kyrkokommitté anför nämnden: Med anledning av att den angelägna reform som motionärernavill verka för kommer att tas upp i förslag års kyrkokommitté inom ennära framtid föreslår att beslutar attöverlämna motionen och detta yttrande till kyrkokommitté med ettuttalande att förutsätter att förslag till lösning av de problem sombehandlas i motionen kommer att framläggas av kommittén. Vissauppgifter om folkbokföringen KrU 1985/86:5 Enligt I § folkbokföringsförordningen (1967:198) skerfolkbokföringen fortlöpande hos pastorsämbetet i varje församling. 1förordningens 5 § sägs att om Konungen har förordnat att församling skall varaindelad i kyrkobokföringsdistrikt, gäller förordningens bestämmelser i ställetsådant distrikt. Enligt 5 § foikbokföringskungörelsen (1967:495) harkyrkoherden tillsyn över kyrkobokföringen om annan än kyrkoherden är pastor och8 § folkbokföringskungörelsen stadgar att under vissaförutsättningar får förordna annan än präst att utföra vissa göromål. Enligtparagrafens fjärde punkt kan förordnandet utsträckas till att omfatta att närmastunder pastor leda det kontorsarbete som fordras för kyrkobokföringen och tillseatt biträdespersonalen fullgör sina åligganden. folkbokföringskommitté har avlämnat betänkandet(SOU 1981:101) Folkbokföringens framtida organisation. Som utgångspunkt förfolkbokföringskommitténs arbete har enligt direktiven gällt att befolkningsregistreringeni princip är en statlig uppgift och att det borgerliga samhällets organ skallsvara för verksamheten som helhet. Kommittén har funnit att de borgerligasamhällsorgan som bäst lämpar sig för att svara för folkbokföringen är deallmänna försäkringskassorna och de lokala skattemyndigheterna. 1 valet mellandessa föreslår kommittén de allmänna försäkringskassorna. ordförande anför i ett särskiltyttrande att enligt hans uppfattning fiera skäl talar till förmån för de lokalaskattemyndigheterna i valet av folkbokföringsorgan. Eftersom avvägningenväsentligen är av politisk art har han emellertid inte velat motsätta sig denlösning som de båda parlamentarikerna i kommittén har enats om. En av de senareanser i ett särskilt yttrande att ett oförändrat huvudmannaskap för folkbokföringenskulle ha varit att föredra om folkbokföringskommitténs direktiv gett utrymmeför ett sådant ställningstagande.