bet · G901SoU29 · 1985-12-31 00:00:00 — avlämnadeutredningen ett delbetänkande som i vissa delar lades till grund för ändringarår 1982 i om gemensam vårdnad (prop. 1981/82:168, LU 1982/ 83:17).Ändringarna innebar att makar efter skilsmässa fortsätter att ha gemensamvårdnad om sina barn såvida inte domstol beslutar annat. En nyhet var också attogifta föräldrar som inte bor tillsammans kan få gemensam vårdnad efteranmälan till pastorsämbete. Lagstiftningen innebar vidare ändringar i reglernaom umgängesrätt. Huvuddragen av reform beträffande underhållsbidragtill bam, m.m. Ipropositionen med förslag fill ändringar av angavs att ett huvudsyftemed reformen var att mildra underhållsbördan för 45 underhållsskyldiga medsvag ekonomi. Ett annat syfte var att en mera enhet- SoU 1985/86: 29 ligbedömning av bidragsfrågorna skulle komma till stånd. Ändringarna Bilagainnebar i huvudsak att föräldrarnas underhållsskyldighet gentemot sina barninte längre skulle vara ovillkorUg utan bero av föräldrarnas ekonomiska förmågaoch barnets behov. Föräldrarna skulle sinsemellan ta del i kostnaderna förbarnets underhåll efter vars och ens ekonomiska bärkraft. Vidare anpassadesunderhållsreglerna till bestämmelserna om gemensam vårdnad samt begränsades denautomatiska höjningen av underhållsbidragen. Vidriksdagsbehandlingen av reformen framhöll lagutskottet - efter att ha hänvisattill sina uttalanden - att det var angeläget att en ändring kom tillstånd som gav lättnad i underhållsbördan för dem som betalade underhållsbidrag.Att kräva ut underhåll av en förälder som inte förfogade över medel för mera änsina egna nödvändiga behov kunde enligt utskottet endast leda till att denunderhållsskyldige ådrog sig en underhållsskuld eller också fick ta samhälletshjälp i anspråk för egen del. Barnets intresse fick i detta fall fillgodosesgenom de sociala stödformer, främst bidragsförskottet, som garanterade enminimistandard. var det angeläget att lagstiftningen utformades såatt lättnaderna i underhållsbördan inte gick ut över de bidragsberättigade ochatt lättnaderna inte upplevdes som orättvisa av föräldrar som bodde tillsammansmed sina barn och gjorde ekonomiska uppoffringar för dessas räkning. Mot dennabakgrand anslöt sig utskottet till principen att underhållsskyldigheten skullevara beroende av föräldrarnas ekonomiska förmåga. Principenför föräldrarnas underhållsskyldighet har sin största betydelse när det gälleratt fastställa underhållsbidrag. Regler härom finns i 7 kap. FB. Till ledningför socialnämndens och handläggning av ärenden därunderhållsfrågor aktualiseras har och riksförsäkringsverketgemensamt utarbetat vissa allmänna råd (Allmänna råd från socialstyrelsen1982:1 och 1982:2, Underhållsbidrag och bidragsförskott). Gällande regler omunderhållsbidrag innebär i hu-vudsak följande. Föräldramasunderhållsskyldighet gäller i princip till dess barnet fyller men kan ivissa fall utsträckas att gälla tills barnet bUr . Enligt7 kap. 2 § FB skall förälder fullgöra sin underhållsskyldighet genom att betalaunderhållsbidrag till barnet om föräldern inte har vårdnaden om barnet och inteheller varaktigt bor tillsammans med barnet. Om föräldrarna har gemensamvårdnad föreligger skyldighet för förälder att utge underhållsbidrag om barnetvaraktigt bor tillsammans med endast den andre föräldern. Underhållsbidragetskall betalas förskottsvis för kalendermånad till vårdnadshavaren eller vidgemensam vårdnad till den förälder som bor tillsammans med barnet. Underhållsbidragfastställs genom dom eller avtal. 1 princip har föräldrarna full frihet attträffa avtal om underhållsbidrag. Dom eller avtal om underhållsbidrag kanjämkas, bl. a. om ändring i förhållandena föranleder det. Vidare kan ettlöpande underhållsbidrag omprövas utan att någon ändring iförhållandena inträtt. Då underhållsbidrag skallbestämmas får den underhållsskyldige enligt 7 kap. 3 §FB alltid förbehålla sig vissa belopp för sitt eget och andras underhåll. SoU1985/86: 29 Förbehållsbeloppet för den underhållsskyldiges eget underhåll skallomfatta Bilaga skäliga bostadskostnader och andra vanUga levnadskostnader. Desistnämnda kostnaderna skall beräknas med ledning av ett normalbelopp somutgör av basbeloppet, dvs. Om särskildaskäl föreUgger får den underhållsskyldige vidare förbehållas ett belopp förunderhåll åt make eller samboende. Normalbeloppet utgör i sådant fall avbasbeloppet. Slutligen får den underhållsskyldige även förbehålla sig ettbelopp om av basbeloppet för underhåll av eget hemmavarande bam. Avräkningskall dock göras för vad som utges till bamet av barnets andre förälder ellerför dennes räkning, exempelvis i form av bidragsförskott. Vad som återstårsedan de angivna förbehållsbeloppen dragits av från den underhållsskyldigesnettoinkomst (dvs. brattoinkomsten minskad med skatter) får i princip tas ianspråk för täckande av barnets behov av underhållsbidrag. Den i praktiken vanligast tillämpade metoden förbestämmande av underhållsbidrag innebär att man först uppskattar barnets behovav underhåll till visst belopp. En beräkning görs härefter av varje föräldersnettoinkomst efter skatt. Härifrån dras förbehållsbelopp för eget ocheventuellt andra familjemedlemmars försörjning. Restbeloppen representerar deöverskottsbelopp som föräldrarna rimligen bör kunna ta i anspråk för underhållåt bamet. Underhållsbidraget erhålls sedan genom att det belopp som beräknats förbamets behov fördelas mellan föräldrarna i proportion till vars och ensöverskottsbelopp. Det sålunda framräknade underhållsbidraget kan sedankorrigeras om det vid en allmän bedömning inte framstår som skäligt. I och allmänna rådrekommenderas att en bidragsskyldig förälders hela överskott inte tas i anspråkför underhållsbidrag utan att en viss reduceringsregel tillämpas. Enligt dennabör högst av överskottet användas för underhållsbidrag till ett barn, 70%till två barn och till tre eller flera barn. Understiger överskottetbidragsförskottsnivån bör underhållsbidraget begränsas till högst hälften avöverskottet. Underhållsbidrag till bl. a. barn räknas upp varje årenligt bestämmelserna i lagen (1966:680) om ändring av vissa underhållsbidrag.Uppräkningen följer ändringarna i basbeloppet. I samband med reformbegränsades höjningarna av underhållsbidragen till sju tiondelar avbasbeloppshöjningen. Vidare ändrades reglerna om preskription avunderhållsbidrag så att preskriptionstiden numera är . infördes också en rätt för den bidragsskyldigeföräldern att göra avdrag på underhållsbidraget då han utövar sin rätt tillumgänge'med barnet. Reglerna trädde i kraft och innebär ihuvudsak att avdrag får ske med 1/40 av underhållsbidraget för varje heltkalenderdygn som bamet vistas hos föräldern. En förutsättning är att vistelsenvarat en sammanhängande fid av minst fem hela dygn. Nära samband med reglerna om underhållsbidrag harbestämmelserna i lagen (1964:143) om bidragsförskott. Också dessa reglerändrades i betydande utsträckning vid underhållsreform.Bidragsförskott utgår i princip när ingendera eller bara den ena föräldem harvårdnaden om barnet. Bor barnet tillsammans med en förälder som inte ärvårdnadshavare utgår dock inte förmånen. Harbåda föräldrarna vårdnaden gemensamt kan bi- SoU 1985/86: 29 dragsförskott utgå om den eneföräldern inte varaktigt bor tillsammans med Bilaga Bidragsförskottlämnas inte om vårdnadshavaren uppenbarligen utan giltigt skäl underlåteratt bidra eller att medverka till att få underhållsbidrag eller faderskap fillbarnet fastställt. Även i vissa andra fall kan bidragsförskott vägras, bl. a. omfastställt underhållsbidrag betalas i vederbörlig ordning och bidraget inte understigervad som kan utgå i bidragsförskott. Bidragsförskottutgår längst till dess barnet fyllt och i regel av basbeloppetper år dvs. Om denunderhållsskyldige betalar det fastställda underhållsbidraget och detta ärlägre än bidragsförskottet, utgör bidragsförskottet skillnaden mellan underhållsbidragetoch av basbeloppet (utfyllnadsbidrag). Något återkrav riktas i dessa fallinte mot den underhållsskyldige. Vidare gäller att om ett fastställtunderhållsbidrag uppenbarligen understiger vad den underhållsskyldige börbetala i bidrag, utgår bidragsförskottet inte med högre belopp änunderhållsbidraget. Nären underhållsskyldig har delgetts beslut om att bidragsförskott har beviljats,skall inbetalningarna av underhållsbidrag upp till bidragsförskottsnivån ifortsättningen göras till . Utgivna bidragsförskott skallsåledes i princip återbetalas av den bidragsskyldige föräldern, dock högst medunderhållsbidragets belopp. Den ovan redovisade rätten till avdrag påunderhållsbidrag föreligger också då bidragsförskott utgår. Om denunderhållsskyldige har rätt att göra avdrag minskas utgående bidragsförskott imotsvarande mån. Ocksåsedan barnet fyllt kan i vissa fall bidragsförskott utgå. Regler häromfinns i lagen (1984:1095) om förlängt bidragsförskott till studerande, som näraansluter till lagen om bidragsförskott. Somovan redovisats grundades reform av underhållsreglerna på bl. a. ett delbetänkande av familjelagssakkunniga, (SOU 1977:37) Underhåll till barn och frånskilda. I betänkandet föreslog familjelagssakkunniga en mera långtgående reform än den som sedermera genomfördes. Förslaget innebar att endast underhållsbidrag över bidragsförskottsnivån skulle fast ställas genom dom eller avtal. För övriga fall föreslogs ett helt nytt systemdär bidragsförskottet inte skulle vara beroende av ett fastställt underhållsbidrag. Vid utbetalning av bidragsförskott skulle överta rätten att rikta krav mot dennderhållsskyldige. skulle självstän digt pröva den underhållsskyldiges betalningsförmåga och avgöra vad denne kunde betala tillbaka fill det allmänna. I proposition 1978/79:12 framhöll departementschefen att det föreslagna återkravssystemet inte borde genom föras och åberopade som skäl härför bl. a. att bidragsförskottssystemet och andra former av stöd till föräldrar som levde isär var föremål för övervägan den av ensamförälderkommittén. avslutade sitt arbete och avlämnade då 48 betänkandet (SOU 1983:51).Ensamföräldrarna och deras barn. I betänkan- SoU 1985/86: 29 det föreslogs bl.a. genomgripande ändringar av reglerna om underhållsbi- Bilaga drag ochbidragsförskott. I huvudsak innebar förslaget att vardera föräldern skulle svaraför hälften av bamets underhåll och att alltså den nuvarande proportionellafördelningen mellan föräldrarna skulle slopas. Vidare skulle frågor omfastställande av underhållsbidrag helt överföras till försäkringskassorna.Förslaget har remissbehandlats men har ännu ej lett till lagstiftning. Sammanfattning av revisorernas förslag Vidgranskning av statens utgifter för bidragsförskott har revisorerfunnit att det nuvarande regelsystemet för underhållsbidrag och bidragsförskottger onödigt höga och alltmer ökande utgifter för staten. Revisorerna har ocksåfunnit att utformningen av reglerna inte överensstämmer med målsättningen för1978 års reform av underhållsbestämmelserna. Vidare föreligger enligtrevisorema brister i samordningen mellan FB och bidragsförskottslagen påväsentliga punkter. Revisorernaföreslår att en utredning kommer till stånd angående ett helt nytt system förstatens stöd till barn som inte lever tillsammans med båda sina föräldrar samtatt därvid vissa delar av FB ses över. I avvaktan på resultatet av detföreslagna utredningsarbetet bör enligt revisorerna övervägas vissa kortsiktigaåtgärder, som eliminerar eller minskar några av de konstaterade bristema inuvarande system. om ett nytt system utgår revisorerna från tre övergripandeprinciper, nämligen att en reform på området skall ha barnen som utgångspunkt,att alla barn - oavsett föräldrarnas samlevnadsform - i möjhgaste mån likställsoch att FB:s grundsyn att underhållet beräknas med hänsyn till barnets behovoch föräldrarnas samlade ekonomiska förmåga bibehålls. Revisorernaframlägger vissa förslag beträffande inriktningen av en utredning. Förslageninnebär såvitt är av intresse för lagutskottets beredningsområde att ett nytt stödsystemsamordnas med , attstöd av den typ som det nuvarande utfyllnadsbidraget utgör inte bör utgå fillbam vars föräldrar kan försörja dem eller till barn som kan försörja sigsjälva, attstöd till barn vars föräldrar inte själva kan försörja dem i princip skall varaoberoende av föräldrarnas samlevnadsform, a«föräldrabalkens regler om förbehållsbelopp m. m. jämte därtill hörandeanvisningar, fördelningen av underhållsskyldigas resurser mellan hemmavarandeoch underhållsberättigade barn samt umgängesavdraget ses över, attett system med enbart förskott på det fastställda underhållsbidraget upp viss nivå övervägs, attett selektivt ekonomiskt stöd till de barn vars föräldrar inte själva kanförsörja dem övervägs, attskuld för underhållsbidrag i största möjliga utsträckning jämställs med andra skulder, 49 4 1985/86. att metoden förindexuppräkning av underhållsbidrag m. m. ses över, SoU1985/86: 29 attfrågan prövas huruvida statens återkrav av förskotterade underhållsbi- Bilaga drag skall handläggas som allmänt mål vid kronofogdemyndigheterna och attutredningen genomförs så att ett fullständigt beslutsunderlag med relevantakostnadsberäkningar kan presenteras för . Beträffandede kortsiktiga åtgärderna föreslår revisorerna såvitt nu är av intresse artsocialstyrelsens rekommendafion i de allmänna råden ses över i syfte attutforma reduceringsregeln i enlighet med grunderna för lagstiftningen, att preskriptionstidenförlängs till , att införseltiden förlängstill , attinförsel tillåts i arbetslöshetsersättning och vissa andra löneliknandeersättningar och atträtten till umgängesavdrag enligt samordnas med rätten fillumgängesavdrag enligt bidragsförskottslagen. Tillgrand för revisorernas förslag ligger fyra granskningsrapporter, varav treremissbehandlats. Somredovisats i föregående avsnitt föreslår revisorerna att en översyn skall kommatill stånd av samhällets stöd fill barn, vars föräldrar inte lever tillsammans.Översynen skall enligt förslaget omfatta bl. a. reglerna om underhållsbidrag iFB. Vidare föreslås att uttalar sig för att vissa åtgärder omedelbartgenomförs bl. a. när det gäller reglerna om preskription av och införsel förunderhållsbidrag. Förslagen motiveras av att statens utgifter förbidragsförskotten ökat väsentligt . Enligt revisorerna är denfrämsta orsaken till ökningen de ändringar i som genomfördes år1978. Imotion 1985/86:506 (c) yrkas att beslutar att som sin mening geregeringen till känna dels vad som anförs i motionen beträffande den fortsattaberedningen av revisorernas förslag (yrkande 1), dels vad som anförs i motionenbeträffande inriktningen av ett utredningsarbete beträffande bidragsförskotten(yrkande 2). Motionärerna framhåller att det är angeläget att nedbringakostnaderna för bidragsförskotten och skapa ett rättvist system. Enligtmotionärerna bör ge regeringen möjlighet att förutsättningslöst prövade olika förslag revisorerna lagt fram. Vidare framhålls att frågan ombidragsförskotten måste allsidigt belysas med utgångspunkt i de skilda ekonomiskaföratsättningar som finns dels mellan bidragsskyldiga och vårdnadshavare, delsmellan föräldrar som bor ihop och dem som inte sammanbor. Enligt motionärernaär det angeläget att åstadkomma en ordning som i varje enskilt fall upplevs somrättvis och ger rimliga ekonomiska livsvillkor för vardera föräldern. Reglernamåste kombineras med ett bibehållet ekonomiskt föräldraansvar. Motionäreni motion 1985/86:507 (c) anför att det genom ensamförälder kommitténs betänkande och revisorernas utredning finns ett tillräckligt un derlag för en reform av bidragsförskottssystemet. Någon ytterligare utred- 50 ning krävs därför inte föratt regeringen skall kunna framlägga erforderliga SoU 1985/86: 29 förslag.Motionären yrkar att med avslag på revisorernas förslag Bilaga hosregeringen begär förslag om ett rättvist bidragsförskottssystem i syfte attnedbringa kostnaderna. Frågorom bidragsförskottssystemet och underhållsreglerna har också tagits upp i tremotioner som väckts under allmänna motionstiden. I mofion 1985/86:L221 (fp)framhålls att domstolarna ofta fastställer underhållsbidrag underbidragsförskottsnivån, vilket medför att samhällets kostnader för bidragsförskottenökar. Anledningen till att domstolarna dömer ut för låga underhållsbidrag ärenligt motionären att underhållsmålen är dispositiva tvistemål. I sådana mål ärdomstolarna bundna av parternas yrkanden och medgivanden. Om underhållsmålenblev indispositiva skulle domstolarna bli skyldiga att på eget initiativ utredaparternas förhållanden och därefter kunna fastställa ett riktigtunderhållsbidrag. Motionären yrkar att hos regeringen begär enöversyn av möjligheterna att göra underhållsmålen indispositiva. Motionäremai motion 1985/86:L236 (s) anför att nuvarande ordning beträffande underhållsbidragoch bidragsförskott medför stora kostnader för administration,kompetenskonflikter, dubbelarbete för myndigheterna samt risker för attenskilda drabbas av rättsförluster. Enligt motionärerna är det angeläget att enändring kommer till stånd när det gäller fastställande av underhållsbidrag, ochde hänvisar till de förslag som framlagts av familjelagssakkunniga ochensamförälderkommittén. Mofionärerna yrkar att regeringen skall framläggaförslag om en ändrad ordning för fastställande av underhållsbidrag. Imotion 1985/86:L259 (m) yrkas att regeringen skall ges till känna vad sommotionärerna anför om översyn av reglerna för beräkning av skäligt underhållsbidrag.Motiveringen till yrkandet finns i motion 1985/86:So618, vari framhålls attföräldrar har avtalsfrihet beträffande underhållsbidrag. Eftersom barneti princip alltid är garanterat att få ett belopp motsvarande bidragsförskottetligger det enligt motionärerna knappast i föräldrarnas intressen att kommaöverens om ett högt underhållsbidrag. Imotion L259 yrkas också (yrkande 2) att en lagändring genomförs så attförsäkringskassan får möjlighet att i underhållsmål företräda barnet. Syftetmed motionsförslaget är att domstolsprövningen av underhållsbidrag skall blimer rättvisande och att därigenom kostnaderna för bidragsförskotten skallnedbringas. Lagutskottetvill fill en början framhålla att det är värdefullt att en granskning avbidragsförskottssystemet från statsfinansiella utgångspunkter nu kommit tillstånd genom revisorernas försorg. Enligt utskottets mening ger revisorernasöversyn ett betydelsefullt underlag för ställningstaganden till frågan omstödet till barn som inte lever tillsammans med båda sina föräldrar. Samtidigtbör det dock framhållas att revisorernas arbete inte omfattar någon meragenomgripande analys av de underhållsberätfigade barnens och deras föräldrarsekonomiska situation underhållsreform. Inte heller har desociala aspekterna på underhållsreglerna närmare belysts. Revisorema hardärför också förordat att den föreslagna utredningen genomförs så att ettfullständigt beslutsunderlag med relevanta kostnadsberäkningar kan SoU1985/86: 29 framläggas för . Utskottet vill understryka betydelsen avatt besluts- Bilaga underlaget blir så fullständigt som möjligt. Enligt utskottets mening är det angeläget att detekonomiska stödet till barn som inte sammanlever med båda sina föräldrar bhrföremål för överväganden med utgångspunkt i de tre övergripande principer somrevisorerna dragit upp. Såväl revisorernas förslag som de motioner som väcktsunder allmänna motionsfiden visar att det inte minst av statsfinansiella skälär påkallat med ett nytt stafiigt bidragssystem. I avvaktan på resultatet av ensådan utredning kan det som revisorerna föreslår finnas skäl för attkortsikfiga åtgärder vidtas i syfte att nedbringa statens utgifter. I fråga om den närmare inriktningen av utredningsarbetetoch de kortsiktiga åtgärderna anser utskottet i likhet med revisorerna att dennuvarande familjerättsliga underhållsskyldigheten även i fortsättningen måsteutgöra grunden när det gäller att tillgodose barns ekonomiska behov. Samhälletsstöd fill barnen bör därför ses som endast ett komplement till upderhållsskyl-digheten.Enligt utskottets mening kan tiden inte anses mogen för så genomgripandeförändringar av underhållsreglerna och bidragsförskottssystemet som fidigareföreslagits av familjelagssakkunniga och ensamförälderkommittén och som enligtmotionerna 507 och L236 bör läggas till grund för lagstiftning. Härtill kommeratt ett genomförande av utredningsförslagen med säkerhet skulle leda fill attallt fler kommer att anlita det statliga bidragssystemet och medföra attstatens kostnader även i andra avseenden skulle öka betydligt. Utskottet kandärför inte ställa sig bakom önskemålen i dessa två motioner och förordar attsocialutskottet avstyrker dem. Både i revisorernas förslag och motionerna L221 och L259framförs av statsfinansiella skäl preciserade önskemål om ändringar i reglernaom underhållsbidrag. Otvivelaktigt förhåller det sig så att det nuvarandesambandet mellan FB och bestämmelserna om bidragsförskott är en av orsakernatill de ökade kostnaderna för bidragsförskottssystemet. Såsom regelsystemet ärutformat får varje ändring av underhållsreglerna ekonomiska återverkningar påbidragsförskotten. Detta förhållande stod också helt klart för då FBändrades . En grundläggande tanke bakom reformen var nämligen att enviss förskjutning av det ekonomiska ansvaret för barnen skulle komma till ståndgenom att bidragsförskottssystemet övertog en del av de bidragsskyldigaföräldrarnas underhållsbörda. Det nu sagda innebär emellertid inte att åtgärderi syfte att nedbringa kostnaderna för bidragsförskotten med nödvändighet måsteriktas in mot underhållsreglerna. De nackdelar som uppkommit beror nämligenenhgt utskottets mening inte främst på utan på utformningenav bidragsförskottssystemet och det sätt på vilket systemet knutits till FB:sregler. Det är alltså i första hand bidragsförskottslagen som behöver sesöver. Sedan ställning tagits till hur samhällets stöd till barn som inte leversamman med båda sina föräldrar bör utformas i fortsättningen kan det finnasanledning att överväga i vad mån underhållsreglerna behöver ändras. I sammanhanget vill utskottet något beröra den kritik somrevisorerna riktar mot underhållsreform. Enligt revisorerna är dettveksamt om huvudsyftet med reformen -en mildrad börda för underhållsskyldiga med SoU 1985/86: 29 svag ekonomi -uppnåtts. Revisorema påpekar därvid att beslutsunderlaget Bilaga varbristfälligt och att begreppet svag ekonomi inte definierats. Vidare ifrågasätterrevisorerna huruvida någon mer enhetlig bedömning av underhållsfrågor kommittill stånd såsom var en avsikt med reformen. Enligt utskottets mening gerrevisorernas utredning inte tillräckligt underlag för ett ställningstagandetill huravida denna kritik är riktig. a. synes revisorerna främst ha bedömtreformen ur strikt ekonomisk synvinkel och inte i tillräcklig utsträckningbeaktat de starka sociala skäl som talade för att underhållsbördan bordelindras. Som situationen var är 1978 befann sig stora grupper underhållsskyldigai en besvärlig ekonomisk och social situation. I många fall hindradeunderhållsbördan att den bidragsskyldige bildade ny familj. I de fall nyafamiljebildningar kom till stånd återverkade underhållsbördan ofta på den nyafamiljens förhållanden. Stor politisk enighet rådde också i fråga om reformensallmänna inriktning på en generell lättnad för de bidragsskyldiga. mening skulle en mindre långtgående reform än den som genomfördes hamedfört att åtskilliga av de problem som då fanns kvarstått. Den analys avutvecklingen beträffande förbehållsbeloppens storlek och löneutvecklingen fören industriarbetare som gjorts under revisorernas arbete (se förslaget s. 50f) ger belägg härför. När det gäller bedömningen av underhållsfrågor anserutskottet till skillnad mot revisorema att denna blivit mer enhetlig äntidigare. En annan sak är att det fortfarande förekommer vissa olikheter itillämpningen men reformen syftade inte heller till fullständig enhetlighet. Verkningarna för de underhållsskyldiga av deändringar i underhållsreg-lema som revisorerna nu förordar har inte närmareanalyserats i förslaget.