bet · G901TU18 · 1985-12-31 00:00:00 — om anslag till Ersättning till lokal och regionalkollektiv persontrafik (prop. 1985/86:100 bil. Ibetänkandet redogörs inledningsvis för innebörden av den s.k. länstrafikreformenav och de kompletteringar av denna som därefter beslutat om,. Iproposifionen föreslås att vissa statsbidrag till lokal och regional kollektivpersontrafik avvecklas . Utskottet tillstyrker förslaget. gemensam fp-, c- och vpk-reservation yrkas avslag på regeringens förslag. I en m-reservation yrkasatt avveckling skall ske utan uppskov. Utskottettillstyrker också regeringens förslag till medelsanvisning 253,1 milj. kr. -för nästa budgetär. I en gemensam c- ochvpk-reservation begärs ett anslag på 340,2 milj. kr. I en m-reservation begärsett anslag på 56 milj. kr. I en fp-reservation begärsett anslag på 290,8 milj. kr. Utskottetbehandlar vidare ett antal motionsyrkanden om den lokala och-regionalakollektivtrafikens verksamhetsformer m.m. Utskottets ställningstagandenföranleder två gemensamma m-, fp- och c-reservationer. M-yrkandenom minskad skattefinansiering av den lokala och regionala kollektivtrafikenavstyrks och följs upp av en m-reservation. Ettvpk-yrkande om nya former för finansiering av kollektivtrafiken avstyrks.Vpk-ledamoten reserverar sig. Slutligenbehandlas och avstyrks en c-motion och en fp-, m- och c-motion som båda gällertrafikhuvudmännens samarbete med SJ. Ersättning till lokal och regional kollektiv persontrafik Regeringenhar i proposition 1985/86; 100 bilaga 8 () underavsnitt I. Transportstöd m.m., punkt I 5. (s. 165-169) föreslagit att riksdagendels godkänner de ändringar i fråga om statsbidrag för lokal och regionalkollektiv persontrafik som föreslås i propositionen. 1985/86. dels tillErsättning till lokal och regional kollektiv persontrafik för budget- TU1985/86:18 /87 anvisar ett förslagsanslag på . 1985/86; T204 av m. fl. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagenmed avslag på regeringens förslag till Ersättning till lokal och regionalkollektiv persontrafik för /87 anvisar ett förslagsanslag på290800000 kr., 2. att riksdagenbegär att regeringen låter närmare utreda frågan om den framtida finansieringenav lokal och regional kollektiv persontrafik. 1985/86:T242 av och (båda c) variyrkas att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vadsom i motionen anförs om storleken på bidraget till SJ;s gemensamma kostnadervid huvudmans köp av trafiktjänsfer. 1985/86;T243 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen beslutar att Ersättning till lokal och regional kollektivpersontrafik för /87 utgår enligt gällande regler fill de s.k.skogslänen och . 1985/86:T274 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att huvudmannaskapet för länstrafiken helt skall åvilakommunerna. 1985/86;T300 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen fill känna vad som i motionen anförs omden framtida länstrafiken i Norrlandslänen. 1985/86:T358 av m.fl. (fp, m, c) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om längretidsperioder för avtal mellan SJ och länsbussbolagen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i mofionen anförs om attbiljetter skall redovisas för den avresesfation resan gäller. 1985/86:T359 av m.fl. (fp) vari yrkas, såvittnu är i fråga (yrkande 5), att beslutar att ersättningsbidrag förnedlagd järnvägstrafik ej längre skall utgå och under anslaget I 5. därmedanslå . mindre än vad regeringen har föreslagit. 1985/86;T363 av och (båda fp)vari yrkas att beslutar höja statsbidraget till länshuvudmännen förkollektivtrafiken för det kommande budgetåret med 100 milj. kr. 1985/86:T364 av () vari yrkas aft riksdagenbeslutar att hos regeringen begära att en utredning tillsätts med uppgift attfinna former för att eft ökat inslag av konkurrens kan införas i länsbolagen. 1985/86;T365 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till ändring i lagen om huvudmannaskap för visskollektiv persontrafik i enlighet med vad som i motionen anförs. 1985/86:T395 av BengtWesterberg m.fl. (fp) vari yrkas, såvitt nu är i fräga /86:18(yrkande 3), att avslår förslaget till besparing på Ersättning tilllokal och regional kollektiv persontrafik. Mofiveringen till yrkandet finns imotion 1985/86:Fi2l9 (fp). 1985/86;T413av m.fl. (m) vari yrkas 1. att beslutar attlinjetrafiktillstånd även skall vara en förutsättning för attbedriva linjetrafik, 2. att hos regeringenbegär förslag till förenklingar i yrkestrafiklagen och yrkestrafikförordningeni enlighet med vad som anges i motionen, 3. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffande vikten aventreprenadförfarande och konkurrens, 4. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs angåendekonkurrensfrämjande åtgärder, 5. att som sin meningger regeringen fill känna vad som i motionen anförs under avsnittetTidsbestämda tillstånd, 6. aft som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs under avsnittet Bärkraftigtrafik, 7. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffande avskaffande avtillsfåndstvånget för turisttrafik, 8. att begär förslagtill treårsprogram för hur den i motionen angivna målsättningen beträffanderesenärernas andel av kostnaderna för linjetrafiken skall kunna uppnås. 1985/86;T414av m.fl. (m) vari yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 7), attriksdagen till Ersättning till lokal och regional persontrafik för budgetåret1986/87 anvisar ett förslagsanslag på 56 milj. kr. 1985/86;T419av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att avslårregeringens förslag om neddragning av kollektivtrafiken, 2. aft som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs om fördelningen av medeltill kollekfivtrafiken (länstrafiken). 1985/86:T424av m.fl. (m) vari yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 4 öch21), 4.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförs om att avgiftsfinansieringen i kollektivtrafiken skall öka, 21.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförs om Lokal och regional kollekfivtrafik. 1985/86:T432av () vari yrkas aft hos regeringen begär en översyn föratt skapa ökat inslag av konkurrens för länsbolagen. 1985/86:A484 av och (båda c) vari yrkas, såvitt nu är ifråga (yrkande 7), att beslutar ge regeringen till känna vad som i motionenanförs om minskade anslag till lokal och regional kollektiv persontrafik, ti /86. Enligtbeslut av finns från den i varje län en huvudmanmed ansvar för den lokala och regionala kollektivtrafiken på väg (prop.1977/78:92, , rskr. beslöt införa ett statligtbidragssystem för trafik som anordnas av huvudmannen. Bidrag utgick till enbörjan i form av s.k. vägmilsersättning, främst för ett visst antal dubbelturerper dag för linjetrafik med buss. utgår ersättningen tilltrafikhuvudmännen i form av ett schablonbidrag (prop. 1983/ 84; 100 bil. 8, TU18, rskr. Bestämmelser om bidragsgivningen finns i förordningen(1985:167) om statligt stöd till lokal och regional kollektiv persontrafik.Bidragsgrundande trafik är till en början all sådan trafik somtrafikhuvudmannen är skyldig aft svara för, dvs. lokal och regional kollekfivtrafikpå väg. Bidrag till frafikhuvudmännen kan emellertid utgå även för spårvägs-och tunnelbanetrafik, för järnvägstrafik som fyller utpräglade lokala ellerregionala trafikbehov, viss skärgårdsfrafik och viss Qällflygtra-fik, allt iden mån trafikhuvudmannen frivilligt har åtagit sig att svara för sådan trafik.Så har också enligt propositionen skett i så stor utsträckning att fr.o.m.bidragsåref 1986/87 allt statsbidrag till den lokala och regionalakollektivtrafiken, utom vad gäller skärgårdstrafiken i två län och Qällflyg-trafikeni ett län, kommer att utbetalas till trafikhuvudmännen. För de två sistnämndabidragsformerna finns särskilda bestämmelser i förordningen (1978:446) omstatligt stöd till viss skärgårdstrafik och i förordningen (1978:447) omstatligt stöd till Qällflygtrafik. Bestämmelserna gäller inte frafikhuvudmännenutan endast för de fall då en kommun svarar för ifrågavarande trafik. 1979års trafikpolitiska beslut (prop. 1978/79:99, , rskr. 419) innebar bl.a.att trafikhuvudmännen - förutom vägmilsersättning även skulle kunna få ettsärskilt statsbidrag för ersättningstrafik vid nedläggning av persontrafik påjärnväg. Regler om bidraget finns i förordningen (1983:535) om statsbidrag förviss kollektiv ersättningstrafik. Av förordningen framgår bl.a. att bidraglämnas för av . År1983 beslöt att vidga trafikhuvudmännens ansvarsområde till attomfatta lokal och regional persontrafik pä bandelar utanför riksnätet, dvs.sådana bandelar som genom trafikpolifiska beslut hade gjorts tillföremål för en nedläggningsprövning (prop. 1982/83:100 bil. 8, , rskr.293). För sådana trafiksvaga bandelar av riksnätet som berättigar SJ fillunderskotfstäckning från staten (dvs. de delar av riksnätet som ingår i dets.k. ersättningsberättigade bannätet) innebar 1983 ärs beslut vidare ett ansvarför huvudmännen för det trafikutbud som, efter särskilt regeringsbeslut, kundekomma att avgränsas till aft vara av lokal eller regional karaktär. Isamband med nedläggningsprövningen, som i väsentliga delar är avslutad, kanen trafikhuvudman - enligt beslut - välja mellan att ersätta trafikenpå en bandel utanför riksnätet med busstrafik eller att låta trafiken vara kvarpå järnvägen. I det förstnämnda fallet får han ett statsbi- drag enligt den nämndaförordningen om statsbidrag för viss kollektiv /86:18 ersättningstrafik.Om länshuvudmannen däremot väljer att låta trafiken vara kvar på järnvägen fårhan betala en viss ersättning till SJ för driften, medan staten svarar förinvesteringar i infrastrukturen. Detsamma gäller om huvudmannen på bandel somtillhör riksnätets ersättningsberättigade del av SJ vill köpa lokal ellerregional persontrafik utöver den ram för antalet interregionala tåg varomregeringen beslutar. Riktlinjer för regleringen av dessa ersättningar harangivits i regeringsbeslut och . Ijuni 1985 beslutade om en komplettering av länstrafikreform(prop. 1984/85:168, , rskr. Så skedde genom aU antog bl.a.lagen (1985:449) om rätt att driva viss linjetrafik. Lagens huvudsakligainnebörd är att trafikhuvudmännen fr.o.m. den ges rätten att utankrav på linjefrafiktillstånd bedriva den trafik som de har det politiska ochekonomiska ansvaret för. upphör tidigare meddelade tillstånd tillsådan trafik att gälla. Syftet med den nya lagstiftningen är att främja ettbättre resursutnyttjande inom kollekfivtrafiken genom ökade möjligheter rationell trafikplanering samt till större frihet och ökad konkurrens vidhuvudmännens upphandling av transporttjänster. Avveckling av statsbidraget till den lokala ochregionala kollektivtrafiken Inu förevarande proposifion erinrar föredragande departementschefen om 1985 ärsriksdagsbeslut och framhåller att trafikhuvudmännen genom detta får möjlighetertill en mer obunden trafikplanering som de kan upphandlatrafiktjänsfer under mer marknadsmässiga former och slipper den byråkrati somföljer av yrkestrafiklagstiftningen. Förutsättningar har därmed skapats för enrationellare trafikplanering, något som torde leda till betydande besparingar.Med hänsyn härtill och fill den ansvarsfördelning som råder finns det enligtföredraganden inte längre samma skäl som i uppbyggnadsskedet att ge ettdriftbidrag till den lokala och regionala kollektivtrafiken. I sammanhangetframhålls att statsbidraget kommit att spela en allt mindre roll förkollektivtrafikens finansiering och täcker endast avtrafikhuvudmännens underskott. Vidare erinras om att regeringen strävar efteratt avveckla specialdestinerade statsbidrag till kommuner och landsting. Motden angivna bakgrunden och med hänsyn till det statsfinansiella läget förordarföredraganden att statsbidraget till trafikhuvudmännen avvecklas. För attmotverka icke avsedda trafikmässiga konsekvenser i glesbygd, där statsbidragetsvarar för en betydande del av underskottet för kollektivtrafiken, böravvecklingen dock ske . Statsbidraget för bidragsåret1986/87 bör sålunda i princip utgå med hälften av vad som lämnas för trafikenför innevarande år. Vidare kommer det förhållandet att statsbidraget har störstbetydelse i glesbygdslänen att beaktas i förslag som regeringen under våren1986 kommer att förelägga . Bidraget till de kommuner som självasvarar för skärgårds- och Qällflygtrafik bör avvecklas på ett sätt som motsvarar vad som förordasi fråga om schablonbidraget fill trafikhuvud- /86:18 männen. För detsärskilda statsbidraget till ersättningstrafik för nedlagd järnvägstrafikförordas däremot infe någon regelförändring. Föredraganden erinrar om attbidraget - som utgår - utgjort en avtalsförutsättning närfrafikhuvudmännen tagit ställning för fortsatt trafik med tåg eller buss isamband med nedläggningsprövning av trafiksvaga bandelar. Imotionerna T395 (fp) och T419 (fp) yrkas (yrkande 1) avslag på regeringensförslag. Imofionerna T300 (s) och T243 (c) framhålls att statsbidraget i vad det avserNorrlandslänen resp. skogslänen och ej får minska. Imotion T419 (fp) framhålls (yrkande 2) aft vid fördelning av medel till denlokala och regionala kollektivtrafiken särskild hänsyn skall tas till vissakommuner i . Imotion A484 (c) framhålls att regeringens förslag kan komma att innebära aftglesbygden i får starkt försämrade kommunikationer. Utskottetansluter sig för sin del - på de grunder som anges i propositionen - tilluppfattningen att ifrågavarande statsbidrag bör avvecklas och att så bör ske pådet sätt som föredraganden förordar. Medhänsyn till stödets regionalpolitiska betydelse konstaterar utskottet medtillfredsställelse att kommunikationsministern i ett svar på en fråga meddelat aft det i propositionen till våren 1986förutskickade förslaget till förmån för glesbygdslänen kommer aft avse ettbelopp pä 70 milj. kr. i form av extra skatteutjämningsbidrag. Enligt vad somframgår av propositionen uppgår statsbidragets andel av underskottet i denlokala och regionala kollektivtrafiken i skogslänen och på till nära20%, mot i landet som helhet. Utskottet förutsätter mot den angivnabakgrunden aft det aviserade bidraget föreslås komma landsbygdstrafiken tillgodo i ifrågavarande län - dvs. Norrlands-länen samt , ochGotlands län. Avdet anförda framgår att utskoftet tillstyrker regeringens förslag samtavstyrker motionerna T395 (fp), såvitt nu är i fråga, T419 (fp) och A484 (c), ihär berörd del. Syftet med mofionerna T243 (c) och T300 (s) torde genomutskottets ställningstagande bli tillgodosett, varför de bör kunna lämnas utanåtgärd. Anslaget Ersättning till lokal och regional kollektivpersontrafik Avpropositionen framgår att transporträdet i sin anslagsframställning räknat medett anslagsbehov av 340,2 milj. kr. för nästa budgetår. Härav av.ser 290,8milj. all annan bidragsberätfigad trafik än ersättningstrafik för nedlagdjärnvägstrafik och 49,4 milj. kr. sistnämnda slag av trafik. Motbakgrund av den successiva avveckling av statsbidraget fill den lokala ochregionala kollektivtrafiken som förordas i propositionen har föredragandenberäknat medelsbehovet för nästa budgetår fill 253,1 milj. Härav avser 197,3milj. schablonbidraget till trafikhuvudmännen, /86:18 7,4 milj.kr. bidrag till den skärgårds- och fjällflygtrafik som inte ingår itrafikhuvudmännens ansvarsområde och 48,4 milj. kr. ersättningsbidraget förnedlagd järnvägstrafik. Avmotion T204 (vpk) framgår att mofionärerna motsätter sig den avveckling avstatsbidragsgivningen som förordas i propositionen. Yrkandet är att riksdagenmed avslag på regeringens förslag anvisar 290,8 milj. kr. under anslaget förnästa budgetår. Imotion T359 (fp) yrkas att skall besluta att ersättningsbidrag förnedlagd järnvägstrafik ej längre skall utgå och därmed under anslaget anvisa48,4 milj. kr. mindre än vad regeringen föreslår. Bidraget i fråga medverkarenligt motionärerna till snedvridna konkurrensförhållanden på järnvägs- ochbussfrafikområdet. Imotion T363 (fp) yrkas att beslutar höja statsbidraget tilltrafikhuvudmännen för nästa budgetår med 100 milj. kr. Imotion T414 (m) yrkas att under anslaget för nästa budgetår anvisar56 milj. kr. Motionärerna motsätter sig all annan bidragsgivning till lokal ochregional kollektivtrafik än den som avser ersättningstrafik för nedlagdjärnvägstrafik och trafik som inte ingår i trafikhuvudmännens ansvarsområde. Utskottethar i det föregående tillstyrkt det förslag till ändringar i fråga omstatsbidrag till den lokala och regionala kollektivtrafiken som läggs fram i propositionen.I likhet med föredraganden, och på de grunder som denne anger, är utskottetinte berett att förorda någon ändring av de regler som gäller för det särskildastatsbidraget till ersättningstrafik för nedlagd järnvägstrafik. Föredragandensanslagsberäkningar har inte givit utskottet anledning till erinran. Avdet anförda följer att utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning och avstyrker samtliga de motionsyrkanden som är i fråga. Minskad skattefinansiering av den lokala och regionalakollektivtrafiken Imotionerna T413 (m) och T424 (m) framhålls aft avvägningen mellan skatte- ochavgiftsfinansiering av den lokala och regionala kollektivtrafiken bör varasådan att den uppfattas som rimlig även av de medborgare som inte kan utnyttjaden kollektiva trafiken utan tvingas betala dels de . egna resorna, dels en delav kostnaderna för kollektivtrafiken. förstnämnda motionen begärs vidare ett förslag till treårsprogram för hurden angivna målsättningen skall kunna uppnås. Medanledning av dessa motionsyrkanden vill utskottet erinra om att det ärtrafikhuvudmännen, dvs. kommunala och landsfingskommunala organ, som har detpolitiska och ekonomiska ansvaret för den lokala och regionala kollektivtrafikenpå väg. Det är följaktligen huvudmännen som har att bestämma om - och i vilkenutsträckning trafiken skall skattefinan-sieras.. Någon åtgärd från riksdagenssida bör sålunda enligt utskottets mening inte komma i frägamed anledning av motionsyrkandena, varför /86:18 desamma avstyrks. Imotion T204 (vpk) begärs en utredning om möjligheterna att finna nya former förfinansiering av kollektivtrafiken. Motionärerna förordar för sin delarbetsgivaravgifter. Arbetsgivarna har nämligen framhåller motionärerna klara fördelar av en fungerande lokaltrafik för arbetsresor somsamhället, genom att tillåta avdrag i de allmänna självdeklarationerna försådana resor, subventionerar dessa, eftersom man avstår från motsvarandeskafteinkomster. Utskottetvill med anledning av motionen erinra om att transportforskningsberedningen ien publicerad rapport behandlat ekonomiska förutsättningar ochalternafiva finansieringsformer för den lokala och regionalakollektivtrafiken. Tänkbara alternativ är enligt rapporten arbetsgivaravgift,biltrafikavgift, lägesavgift och en belastningsanpassad taxa innebärande högreavgifter under högtrafiktid än under lågtrafiktid. Motionärernas önskemål omen utredning av den fråga de behandlar synes sålunda tillgodosett. Utskottetvill för sin del understryka betydelsen av effektivitetsvinster för att minskakostnaderna för, och skattefinansieringen av, trafiken. Någon åtgärdsynes dock inte böra komma i fråga, varför motionsyrkandet avstyrks. Den lokala och regionala kollektivtrafikensverksamhetsformer m.m. Imotion T424 (m) framhålls att riksdagsbeslut om komplettering av 1978års länsfrafikreform - varom utskottet erinrat inledningsvis - bör rivas upp.Vidare framställs krav på en rad åtgärder i samband därmed. - aft möjligheterna atttidsbestämma tillstånden för linjetrafik fill fem ä utreds, - att tillståndstvånget förfuristtrafik avskaffas, - aft trafikhuvudmännens ochlänsbolagens funktioner särskiljs, - att yrkestrafiklagstiftningenses över i syfte att minska den statliga regleringen och öka förutsättningarnaför sund konkurrens och nya initiativ inom yrkesfrafiken. Imotion T413 (m) yrkas att beslutar att linjetrafikullstånd även efterår 1989 skall vara en förutsättning för att bedriva linjetrafik. Vidare begärsen spärregel mot ökad egenregiverksamhet från trafikhuvudmännens sida i andrafall än där denna visar sig fördelaktigare vid en jämförelse med anbud frånandra entreprenörer. Motionärerna vill också ha ett tillkännagivandeom vad de i motionen anför om vikten av entreprenadförfarande och konkurrens iden lokala och regionala kollektivtrafiken. 1 övrigt innehåller motionen,såvitt nu är i fråga, yrkanden om en översyn av yrkestrafiklagstiftningen, omtidsbestämda linjefrafiktillstånd och om tillståndstvånget för turistfrafik avsamma innebörd som i den redan nämnda motion T424 (m). I motionerna T364 (fp) ochT432 (fp) begärs en utredning för att finna former för ett ökat inslagav konkurrens i den trafik som huvudmännen har /86:18 ansvaret 'för. Utskottetvill med anledning av samtliga dessa motionsyrkanden erinra om bakgrunden fill1978 års länstrafikreform och komplettering av denna. FramUll täckte busslinjetrafiken sina kostnader genom de biljettintäktersom trafiken drog in. Efter hand drabbades emellertid trafik-företagen avförsämrad lönsamhet. Privatbilismens framväxt, befolkningsomflyttningar m.fl.omständigheter gjorde det allt svårare att driva busslinjetrafik medföretagsekonomisk lönsamhet. Många kommuner valde att ge bidrag föratt upprätthålla och utveckla busstrafiken, då man ansåg att trafikservicenutgjorde en viktig del av samhällsservicen. Det var denna utveckling som leddefram till länstrafikreformen. Blandde 24 trafikhuvudmännen bedriver 20 trafiken med hjälp av entreprenörer. Ifyra län - , , och - bedrivstrafiken helt eller nästan helt i huvudmannens regi. Förbusslinjetrafiken gäller ett koncessionssystem enligtyrkestrafiklagen (1979:559). Den som har erhållit tillstånd att utföra linjetrafikhar i allmänhet ensamrätt härtill på sin sträcka. Sistnämndaförhållande kan sägas utgöra utgångspunkten för den komplettering avlänstrafikreformen, varom beslutade . I proposifionen(1984/85:168) framhöll föredragande departementschefen att tillståndshavarnasregelmässiga ensamrätt till linjetrafik på en viss sträcka så gott somomöjliggör ytterligare linjetrafik på samma sträcka. Även i övrigt medför betonade föredraganden ifrågavarande ensamrätt avsevärda begränsningar avmöjligheterna att kunna planera trafiken på mest rationella sätt. Attexempelvis merutnyftja en buss under en annars tom returkörning eller utnyttjasamma fordon på olika linjesträckningar, såväl i tätorts- somlandsbygdstrafik, ställer sig ofta svårt genom att de olika trafikföretagen harvar sina klart avgränsade fillstånd. Ipropositionen erinrades vidare om de växande underskottsbidragen från kommuneroch landsting till ifrågavarande trafik och konstaterades att denna till stordel bygger på ekonomiskt stöd från samhället. En mycket stor del av den i dagbedrivna trafiken hade infe betonade föredraganden - kunnat upprätthållasutan dessa tillskott. Trafiktillstånden i sig har därför i allmänhet ettbegränsat värde för bussföretagen - det är i stället samhällets beslut attstödja trafiken på linjen som till väsenfiig del utgör trafikutövarenstrygghet. Motden sålunda angivna bakgrunden föreslogs en lag som fr.o.m. den 1 juh 1989 gertrafikhuvudmännen rätt att utan krav på linjetrafiktillstånd bedriva den trafiksom de har det politiska och ekonomiska ansvaret för. upphör tidigaremeddelade tillstånd att gälla. Avsikten med reformen är inte - betonades det -att försämra förutsättningama för entreprenadtrafiken utan att skapa ett systemdär relationerna mellan trafikhuvudmännen, i egenskap av upphandlare, ochentreprenörer blir mer marknadsmässiga än . Genom en fri upphandling geshuvudmännen och trafikföretagen större möjligheter att se till att avtalenutformas på eft sådant sätt attentreprenörer med en effektiv och väl fungerande verk- /86; 18samhet stimuleras. Utskottetsåg för sin del regeringens förslag som en naturlig följd av denansvarsfördelning för den lokala och regionala kollektivtrafiken på väg som1978 ärs länstrafikreform innebär.