bet · G901JuU1 · 1985-12-31 00:00:00 — om frågor rörande vapen- och passärenden m. m. (prop.1984/85:215 jämte motioner) JuU 1985/86:1 I detta betänkande behandlar utskottet proposition1984/85:215 om vissa decentraliseringsfrågor m. m. inom justitiedepartementetsområde och två med anledning av propositionen väckta motioner (m resp. vpk).Utskottet tillstyrker förslagen i propositionen om att regeringen befrias frånsin befattning med vissa besvärsärenden enligt lagstiftningen om bokföring,pass, vapen och hittegods. Detsamma gäller förslag i propositionen om attfrågor om tillsättning av revisionssekreterare och regeringsrättssekreterareskall ankomma på högsta domstolen resp. regeringsrätten. Utskottet avstyrkerbifall till avslagsyrkandena i de båda motionerna. 1 betänkandet behandlas också ett antal motioner från är1984 och med anknytning till pass- och vapenlagstiftningen (vpk, c ochs, m). De gäller bl. a. frågan om utformningen av pass, om handläggningen avärenden om tillstånd till innehav av skjutvapen och om avgifterna i dessa ärenden.Utskottet avstyrker bifall till morionerna. Propositionen m. m. I proposition 1984/85:215 har regeringen() föreslagit att anta genom propositionenframlagda förslag till 1. lag om ändringi bokföringslagen (1976:125), 2. lag om ändringi jordbruksbokföringslagen (1979:141), 3. lag om ändringi passlagen (1978:302), 4. lag om ändringi vapenlagen (1973:1176), 5. lag om ändringi lagen (1938:121) om hittegods, 6. lag om ändringi , 7. lag om ändringi lagen (1950:596) om rätt till fiske. Rörande propositionens huvudsakliga innehåll hänvisas tillvad som anförs i det följande under rubriken på s. 8. I samband med propositionen behandlas dels de medanledning av propositionen väckta motionerna 1985/86:14 av ()och 1985/ 86:15 av m. fl. (vpk), rfe/jde resp. 1985 väckta motionerna 1983/84:759 av m.fl. (vpk), 1983/84:1506 av m.fl. (c, s), 1983/84:1507 av ElisAndersson m. fl. (c, s), 1983/84:1513 av (), 1984/ 85:418av (), 1984/85:1650 av () och I 1985/86. RolfRämgård (c) samt 1984/85:1658 av (vpk) och /86:1 (vpk). Motionsyrkandena redovisas pä s. 7 och 8. De vidpropositionen fogade lagförslagen har följande lydelse. Lag om ändring i bokföringslagen (1976:125) Härigenom föreskrivs att 23 §bokföringslagen (1976: 125) skall ha nedan angivna lydelse. Mot myndighets beslut enligt beslut i ärenden dennalag föres talan hos regering- enligt 12 § tredje stycket får över- en genom besvär. besvär.Riksskatteverkets beslut i sådana ärenden får inle överklagas. Myndigheters beslut enligl denna lag får i övriga fallöverklagas hos regeringen genom besvär. Denna lag träder i kraft den 1januari 1986. 1 fråga om överklagande av beslut som länsstyrelser har meddelatföre ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser. Lag om ändring i jordbruksbokföringslagen (1979:141) Härigenom föreskrivs att 19 §jordbruksbokföringslagen (1979: 141) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Förestagen lydelse 19 § Mot myndighets beslut enligt beslut i ärenden dennalagfors talan hos regeringen enligt 8 § tredje slyckel får överkla- genom besvär. gas hos genom be- svär.Riksskatteverkets beslut i sådana ärenden får inte överklagas. Myndigheters beslut enhgt denna lag får i övriga fallöverklagas hos regeringen genoin besvär. Denna lag träder i kraft den 1januari 1986. 1 fråga om överklagande av beslut som länsstyrelser har meddelatföre ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser. ' Senaste lydelse 1976:991. Lag om ändring i passlagen (1978:302) Härigenom föreskrivs i fråga orn passlagen (1978: 302) dels att 8och 27 §§ skall ha nedan angivna lydelse, dels att i 2 § och i övergångsbestämmelserna ordet"polisstyrelse"" i olika böjningsformer skall bytas ut mot"polismyndighet"" i motsvarande form. Skall passansökan ej avslås enligt 7 § men framkommer iärendet att sökanden är skäligen misstänkt för brott, vara fängelse kan följa,skall passmyndigheten underrätta den som leder förundersökningen. Pass får isådant fall ej utfärdas innan har förflutit från det underrättelsenlämnades, med mindre undersökningsledaren medger det. Skall passansökan ej avslås enligt 7 § men framkommer iärendet att sökanden är skäligen misstänkt för ett brott, för vilket inte ärföreskrivet lindrigare straff än fängelse , skall passmyndighetenunderrätta den som leder förun-. Pass får i sådant fall ejutfärdas innan har förflutit från det underrättelsen lämnades, medmindre undersökningsledaren medger del. Talan får ej föras mot passmyndighets anmaning enligt 17§ att överlämna pass. 1 annat fall än som avses i första stycket förs talan motpassmyndighets beslut enligt denna lag genom besvär hos , ombeslutet har meddelats av polisstyrelse, och hos regeringen, om beslutet harmeddelats av passmyndighet utom riket. Mot beslut av länsstyrelse enligt denna lagfors talan hosregeringen genom besvär. Grundas beslutet på att passtillstånd har vägratseller på att framställning enligt 24 eller 25 § har gjorts hos passmyndigheten,får talan dock ej föras mot beslutet. anmaning enligt 17 § att överiämnapass/År inle överklagas. I annat fall än som avses i första stycket fårpassmyndighetens beslut enligt denna lag överklagas genom besvär hoslänsstyrelsen, om beslutet har meddelats av polismyndigheten, och hoskammarrätten, om beslutet har meddelats av en passmyndighet utom riket. Beslut av enligt denna lag får överklagashos kammarrätten genom besvär. Grundas beslutet på att passtillstånd har vägratseller pä att framställning enligt 24 eller 25 § har gjorts hos passmyndigheten,får beslutet dock inte överklagas. Denna lag träder i kraft den 1januari 1986. I fråga om överklagande av beslut som länsstyrelser ellei"passmyndigheter utom riket har meddelat före ikraftträdandet gäller äldrebestämmelser. I* 1985/86. 4 Förslag till JuU 1985/86:1 Lag om ändring i vapenlagen (1973:1176) Härigenom föreskrivs att 28 a och42 §S vapenlagen (1973: 1176)' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande Ivdelse Föreslagen lydelse 28 a § Skickas skjutvapen med posten. Skickasskjutvapen med posten, skallförsändelsen vara assurerad. skall försändelsen vara assurerad, om detinte är fråga om vapen som avses 15 § andra stycket. Den som ålar sig alt transporteraskjutvapen eller ammunition bör vidta betryggande åtgärder för alt förhindraatt någon obehörig kommer ål vapnen eller ammunitionen. beslut enligt dennalag får överklagas hos länsstyrelse genom besvär. beslut enligt 18 beslut enligt 18, eller 31 får överklagas hos rege- 29,30 eller 31 § eller i fråga om ringen genom besvär. Länsstyrel- inlösen avskjutvapen eller ammu- sens beslut enligt 29 eller 30 jj eller i nitionfår överklagas hos kammar- fråga om inlösen av skjutvapen el- rätten genom besvär, ler ammunition får överklagas hos kammarrätten genom besvär. beslut i annatärende än som avses i andra stycket får ej överklagas. Denna lag träder i kraft den 1januari 1986. I fråga om överklagande av beslut som länsstyrelser har meddelatföre ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser. Lag om ändring i lagen (1938:121) om hittegods Härigenom föreskrivs att i lagen(1938:121) om hittegods skall införas en ny paragraf. 9 a S, av nedan angivenlydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Polismyndighetensbeslut i frågor som avses i denna lag får överklagas hos genombe- Lagen omtryckt 1981: 1360. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse JuU 1985/86:1 heslut får inte överklagas. Denna lag träder i kraft den Ijanuari 1986. I fråga om överklagande av beslut som länsstyrelser har meddelatföre ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser. Lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 3 kap. 8 §och 4 kap. 2 § skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse För beredning och föredragning För beredning och föredragning av måli högsta domstolen skola hos av mål i högsta domstolen y;«/;i hos domstolenfinnas revisionssekrete- domstolen särskilda tjänstemän, rare, vilka skola varalagfarna. Vid högsta domstolen skall finnas kansli. Domare, som avses i 1 kap. 2 §, 2 Domare, som avses i 1 kap. 2 §, 2 kap. 3§ eller 3 kap. 4 §, utnämnes kap. 3 S eller 3 kap. 4 §, utnämns av regeringen. Revisionssekrete- av regeringen. rare utnämnes ellerförordnas av regeringen. Denna lag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1972: 147. - Senaste lydelse 1974:573. 7 Förslag till JuU 1985/86: Lag om ändring i lagen (1950:596) om rätt till flske Härigenom föreskrivs i fråga orn lagen (1950: 596) om rätttill fiske dels att 39 § skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas en ny paragraf, 40 a §, avnedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 39 §' Finnes uppenbart att fiskered- År det uppenbart att fiskeredskap skåp utsatts eller anordning vidta- utsatts eller anordning vidta gits i strid med vad som gäller om gits i strid med vad som gäller om fiskådra, och följer ej rättelse ge- fiskådra och sker //i;e rättelse ge nast efter det tillsägelse skett, får p)å nast efter tillsägelse, får tingsrätten ansökan av den som lider skada på ansökan av den som lider skada kronofogdemyndigheten i orten, se- meddela handräckning.//råga myndigheten med trovärdig sådan handräckning finns bestäm person hållit syn på stället, medde- melser i 17 § handräckningslagen la nödig handräckning på den treds- (1981:847). Kostnaden får tas ut med tillämpning av vad i ut sökningsbalken sägs om uttagande av förrättningskostnader. Detsamma skall gälla, om någonbegagnar av fastställt märke för redskap eller notvarp på sättsom är ägnat att obehörigen avhålla annan frän att fiska. Om ett allmänt fiskeriintresse berörs får ansökan omhandräckning även göras av allmän åklagare, av eller avfisketillsynsman som särskilt förordnats för detta. Har ett brott mot denna lag ellermot någon föreskrift, som meddelats med stöd av lagen, förövats i fiskezonen,får åtal för brottet väckas vid den tingsrätt vars domkrets är närmast denplats där brottet förövades. Denna lag träder i kraft den 1januari 1986. I fråga om ansökan om handräckning som har gjorts föreikraftträdandet gäller äldre bestämmelser. I Senaste lydelse 1985:435. Motionerna JuU 1985/86:1 Motioner väckta med anledning av propositionen Imotion 1985/86:14 av () hemställs att avslår propositioneni vad den avser ändring av 3 kap. 8 § . 1 motion1985/86:15 av m. fl. (vpk) föresläs 1. att beslutar avslåproposition 1984/85:215 vad avser 27 § i förslaget till lag om ändring ipasslagen (1978:302), 2. att beslutar avslåproposition 1984/85:215 vad avser 4 kap. 2 § i förslagettill lag om ändring i . Motioner väckta under den allmänna motionstiden Imotion 1983/84:759 av m. fl. (vpk) föreslås att somsin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om översyn avtillämpningen av 10 § vapenlagen. Imotion 1983/84:1506 av m. fl. (c och s) hemställs 1. att hos regeringenanhåller att åtgärder vidtas för sänkning av avgifterna för tillstånd attinneha vapen och för att till för tillfällig användning vid jakt ellertävling införa vapen, 2. att uttalar sig föratt enbart förändring av fabrikat och tillverkningsnummer eller enbarttillverkningsnummer i ett meddelat tillstånd, vilken ändring betingats av attett införskaffat vapen varit defekt eller inte passade för köparen, skall varaavgiftsfri under förutsättning att det sker inom en rimlig tid efter förvärvet. Imotion 1983/84:1507 av m. fl. (c och s) hemställs att riksdagensom sin mening uttalar att sedan jägarexamen införts det ej finns anledning attuppställa några krav på redovisad jaktmark för dem som ansöker om tillstånd attinneha jaktvapen. Imotion 1983/84:1513 av () hemställs 1. att begär attregeringen framlägger förslag om differentierad licensavgift för vapen ienlighet med vad i motionen anförts, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om avgiften vid vapenbyte. Motioner väckta under den allmänna motionstiden Imotion 1984/85:418 av () hemställs att beslutaratt svenskt pass skall ges en tidsenlig utformning och att förlängdgiltighetstid skall införas i tidigare innehavt pass. Imotion 1984/85:1650 av () och (c) hemställs 1.att beslutar att hos regeringen begära att åtgärder vidtas för attavgifterna för tillståndsbevis löses så som i motionen anförs, 1»* 1985/86. 2. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära att tar initiativ JuU 1985/86:1till en förenkling av och en enhetlig vapenlagstiftning i , 3. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära en översyn i syfte att ytterligareavbyråkratisera vapenansökningar. I motion 1984/85:1658 av (vpk) och JohnAndersson (vpk) föreslås att hos regeringen hemställer om översyn avvapenlagen. Som ett led i en av (prop. 1983/84:120, KU 23,rskr. 250) förordad systematisk översyn av möjligheterna att överklagamyndighetsbeslut till regeringen i syfte att begränsa antalet besvärsärendenhos regeringen har för del gjorts engenomgång av sådana besvärsärenden som det enligt gällande författningarankommer på departementet att bereda. Även en del ärendegrupper beträffandevilka regeringen har att besluta i första instans har därvid uppmärksammatsfrån samma utgångspunkt. De ställningstaganden som redovisas i den förevarandepropositionen bygger till en del på förslag i betänkandet (Ds SB 1983:1) Detfortsatta delegeringsarbetet i och remissbehandlingen därav.Underlaget i övrigt utgörs av vissa i propositionen angivna promemorior ochskrivelser som har remissbehandlats. Utskottet behandlar i detta betänkande förutom förslageni propositionen och de med anledning av propositionen väckta motionerna vissa frågor rörande pass och vapen som har tagits upp i motioner som väcktsunder den allmänna motionstiden och 1985. I propositionen föreslås att regeringen befrias från sinnuvarande befattning med vissa besvärsärenden inom justitiedepartementetsverksamhetsområde. Det gäller vissa ärenden enligt lagstiftningen ombokföring, pass,, vapen och hittegods. Enligt förslaget avlastas ocksåregeringen ett par ärendegrupper där den fattar beslut i förstainstans. Sålunda föreslås bl. a. att frågor om tillsättning av revisions- ochregeringsrättssekreterare skall ankomma på de berörda domstolarna själva. Föratt åstadkomma en sådan ordning påkallas, såvitt gäller revisionssekreterarna,en ändring i . Genom en ändring i lagen om rätt till fiskebefrias regeringen från uppgiften att i vissa fall fatta beslut om forum i målom brott mot denna lagstiftning. Slutligen föreslås ett par andrarationaliseringsåtgärder som berör pass- och vapenlagstiftningen samt enändring i fiskelagstiftningen som berör handräckningsfrågor. Lagändringarnaföreslås träda i kraft .. Passfrågor JuU 1985/86:1 I passlagen (1978:302), som trädde i kraft den 1 januari1980, finns grundläggande bestämmelser om skyldighet för svensk medborgare attinneha pass vid resa till utomnordiskt land samt om rätten för svenskmedborgare att erhålla och behålla pass. tillpasslagen, rörande bl. a. ansökningsförfarandet och formulär för pass, finns ipassförordningen (1979:664). Ytterligare föreskrifter på området har utfärdatsav i styrelsens författningssamling RPS FS 1979:14(omtryckt RPS FS 1982:3). Enligtbestämmelserna i passlagen utfärdas pass av passmyndighet. sen ärpassmyndighet inom riket. Även får utfärda pass i vissafall. Utom riket är bl. a. beskickning passmyndighet. Pass utfärdas somvanligt pass eller särskilt pass. Expeditionsavgiften för utfärdande av passär i normalfallet . Ett vanligt pass har, för personer somfyllt , en giltighetstid av . Svensk medborgare har rätt att på ansökan få vanligt pass,om det inte föreligger hinder däremot enligt passlagen. Hinder mot bifall tillpassansökan föreligger bl. a. om sökanden är underkastad ettstraffprocessuellt tvångsmedel, om han är efterlyst och skall omhändertas ellerom han har dömts till frihetsberövande påföljd som inte har börjat verkställasoch det finns sannolika skäl att han ämnar undandra sig verkställigheten. Är sökanden misstänkt för brott på vilket fängelse kanfölja skall den som leder förundersökningen underrättas av passmyndigheten omansökan; pass får i sådana fall inte utfärdas innan har förflutit fråndet underrättelsen lämnades, om inte undersökningsledaren medger att passutfärdas. Denna underrättelseplikt syftar bl. a. till att bereda undersökningsledarenmöjlighet att genast ta upp frågan om reseförbud eller annat tvångsmedel motsökanden. 1 vissa fall får pass inte utfärdas utan särskiltpasstillstånd. Sådant tillstånd fordras bl. a. för den som undergårkriminalvård i anstalt och för den som står under övervakning efter dom påskyddstillsyn eller villkorlig fri-givning från fängelse. Fråga om passtillstånd prövas i dessa fall, om sökanden ärintagen på kriminalvårdsanstalt av styresmannen för anstalten och i annat fallav den skyddskonsulent som har överinseende över övervakningen. Styresmanneneller skyddskonsulenten kan hänskjuta frågan till övervakningsnämnd. Passtillstånd fordras också i vissa andra fall, bl. a. omsökanden är intagen på sjukhus enligt lagen (1966:293) om beredande av slutenpsykiatrisk vård i vissa fall. prövar i dessa fall frågan ompasstillstånd. Ett pass skall återkallas, om innehavaren förlorar sittsvenska medbor garskap. I övrigt gäller i huvudsak att pass kan återkallas, öm det inträffar omständighet som skulle ha innefattat hinder mot bifall. Beslut om återkallelse meddelas av passmyndighet. Om en myndig het som prövar frågor om passtillstånd begär hos polismyndigheten att passet skall återkallas för den som t. ex. undergår kriminalvård, gäller i ! principatt passmyndigheten är skyldig att besluta i enlighet med framställ- JuU1985/86:1 ningen. beslut enligt passlagen kan överklagas.Polisens beslut i passärende överklagas genom besvär hos länsstyrelse. Beslutsom meddelats av passmyndighet utom riket överklagas hos regeringen. Även länsstyrelses beslut i passärende överklagas hosregeringen. Grundas beslutet på att passtillstånd har vägrats eller på att dethar gjorts en sådan framställning om återkallelse som passmyndigheten är bundenav får talan dock inte föras mot beslutet. I fråga om besvär gäller vidare bl. a. attövervakningsnämnds beslut om passtillstånd överklagas hos kriminalvårdsnämndeneller hos hovrätt. Beslut om passtillständ av utskrivningsnämnd överklagasgenom besvär hos psykiatriska nämnden. Beslut av kriminalvårdsnämnden, hovrätt och psykiatriskanämnden får inte överklagas. Ändrad instansordning, m. m. 215 och mot. I propositionen föreslås att regeringen genom en ändring i27 § passlagen skall befrias från uppgiften att handha besvärsärenden enligtlagen. Besvär i dessa ärenden skall i stället i fortsättningen föras hoskammarrätt. Beträffande passmyndigheter utom riket leder lagförslagettill att besvär över sådan myndighets beslut till följd av reglerna i 1 §förordningen (1977:937) om kammarrätternas domkretsar m. m. skall föras hoskammarrätten i . I motion 15 yrkas avslag på förslaget att regeringen intelängre skall handha besvärsärenden enligt passlagen. Ett skäl härför är enligtmotionärerna passinriehavets stora betydelse för den enskilde. Utskottet vill för sin del till att börja med erinra omatt efter passlagens tillkomst antalet besvärsärenden hos regeringen ipassfrågor är förhållandevis lågt, endast enstaka ärenden . Det är somframgått av redogörelsen i det föregående bara i två situationer somregeringen har att handlägga besvärsärenden på området. Den ena gäller falldär i andra instans har avslagit en passansökan eller beslutat omåterkallelse av pass och frågan inte har prövats av en sådan nämnd eller ettsådant vårdorgan som har nämnts tidigare. Den andra gäller fall däravslagsbeslut har meddelats av passniyndighet utom riket. Departementschefen påpekar i propositionen att de låt varafåtaliga besvärsärenden som med nuvarande ordning förs till regeringen intealltid är. helt okomplicerade från rättslig synpunkt. Inte sällan avserprövningen olika slags rättsfrågor som enligt departementschefens uppfattningnaturligt hör hemma under förvaltningsdomstolarnas prövning. Utskottet kan ansluta sig till departementschefensuppfattning. Även om antalet besvärsärenden hos regeringen är mycket ringa anser utskottet med hänsyn till ärendenas natur det vara sakligt motiverat att besvärsprövning en i linje med det inledningsvis nämnda principbeslutet av överflyttas frän regeringen till förvaltningsdomstolarna. Med en sådan ord- 10 ningkommer regeringsrätten att efter dispensprövning bli slutinstans i de JuU1985/86:1 besvärsärenden som här är aktuella. Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motion 15i nu berörd del och tillstyrker den i propositionen föreslagna ändringen i 27 §passlagen. I propositionen föresläs även en ändring i den i detföregående nämnda, i 8 § passlagen intagna regeln om skyldighet förpassmyndigheten att underrätta förundersökningsledaren i de fall sökanden ärmisstänkt för brott. gäller denna underrättelseskyldighet vidmisstanke om brott på vilket fängelse kan följa. Förslaget i propositioneninnebär att underrättelseskyldigheten skall begränsas till att gälla endastvid fråga om brott där straffminimum är fängelse . Utskottettillstyrker det nu nämnda förslaget. Övriga i propositionen föreslagna ändringar i passlagen,som är av formell art, föranleder inte heller någon erinran från utskottetssida. Andrad utformning av pass (mot. I motion 418 begärs att svenskt pass skall ges en meratidsenlig utformning. Bakgrunden till motionsönskemålet är bl. a. att svensktpass inte utgör godkänd legitimation hos bank eller post. Vidare efterlysermotionären möjlighet att ge ett utfärdat pass förlängd giltighetstid;därigenom skulle passinnehavaren slippa de besvär och kostnader som ärförenade med ätt ansöka om ett nytt pass när giltighetstiden för det gamlapasset närmar sig sitt slut. Frågan om hur pass skall vara utformat regleras i passförordningen.Där föreskrivs att pass skall utfärdas enligt särskilt formulär. Närmare bestämmelserom bl. a. tillvägagångssättet vid utfärdande av pass finns i rikspolisstyrelsensföreskrifter för verkställighet av passlagen och passförordningen. Av föreskrifternaframgår att förfarandet vid utfärdande av pass till stora delar är manuellt;bl. a. utskrivs passen för hand. Utskottet behandlade en fråga om utformningenav pass i visst hänseende. Det gällde ett motionsvägen framfört önskemål om att titel eller yrkesbeteckning skulle antecknas i passet. 1 sitt av godkända betänkande (JuU 1983/84:22 s. 15) uttalade utskottet att det inte är någon uppgift att göra något särskilt uttalande i den av motionären ' ' väcktafrågan; utskottet utgick dock frän att regeringen och i förekommande fallrikspolisstyrelsen genom sina föreskrifter ger passen en lämplig ochändamålsenlig utformning. Vid bedömningen av det nu aktuella motionsönskemålet ompassens utformning och den därmed sammanhängande frågan om möjligheten attanvända ett pass som legitimation vill utskottet till att börja med erinra omatt passet, även om det i sig är en identitetshandling, framför allt är attbetrakta som ett resedokument. Detta måste givetvis sätta sin prägel på hurpassen utformas. Härvid är det inte minst viktigt att passen utformas så attförfalskning omöjliggörs eller försvåras sä långt det är möjligt. Utskottetnödgas konstatera att de svenska passen inte kan anses ha en utformning sommotsvarar dessa krav. I syfte att bl. a. åstadkomma nödvändiga förändringarbeträffande de svenska passen har rikspolischefen gett en arbetsgrupp inom II polisväsendeti uppdrag att på grundval av tidigare utredningsarbete JuU 1985/86:1 göraen översyn av passrutinerna. Översynen tar bl. a. sikte på att förenklapassansökningsförfarandet och att öka ADB-användningen på området. En viktiguppgift för arbetsgruppen är vidare att visa hur ett förfarande med maskinell utskriftav passen lämpligen bör genomföras och vilka förändringar i passbokensutformning som därigenom kan behöva göras. Enligt sitt uppdrag bör gruppenbedriva sitt arbete med ambitionen att passet skall kunna godtas somlegitimation i svenska banker. Arbetsgruppen skall redovisa sitt uppdragunder . Som framgår av det nu sagda är frågor av det slag som tasupp i motionen om ändrad utformning av passen föremål för utredningsarbete inompolisväsendet.