bet · G901TU23 · 1985-12-31 00:00:00 — a. att kravet aft stödet skulleavse tjänsteresor av anställda skulle vara ovillkoriigt. Utskottet vidhåller dennauppfattning och avstyrker följaktligen de nämnda motionsyrkandena. Motion T207 (vpk) syftar som nämnts ovan till attgodstransportstödet för järn-, stål- och metallverkens produktion skallbibehållas. 1 motionen föreslås därför att under anslaget fill Transportstödför Norriand m.m. skall för nästa budgetår anvisas 12 milj. kr. (motsvarandeden beräknade kostnaden för stödet ) utöver vad regeringen harföreslagit eller 263,1 milj. kr. I överensstämmelse med utskottetsställningstagande att transportstödet för nämnda produktion kan slopasavstyrker utskoftet motionsyrkandet. Den i propositionen föreslagna medelsanvisningen om 251,1milj. under anslaget tillstyrks av utskoftet. 1. beträffandeett sjötransportstöd attriksdagen avslår motion 1985/86: T366 (vpk) yrkande 7, 2. beträffande viss förändring av stödområdet förgodstransport stödet attriksdagen avslår motion 1985/86: T382 (m,c) i motsvarande del, 3. beträffande/orf JO// stöd till järn-, stål- ochmetallverkens pro duktion attriksdagen avslår motionerna 1985/86: T207 (vpk) och 1985/ 86:T382 (m, c) imotsvarande delar, 4. beträffande uttalande otn stöd till järn-,stål- och metallverkens produktion attriksdagen avslår motionerna 1985/86; T248 (s) och 1985/86: T319 (s), 5. beträffandepersontransportstöd i turistverksamhet aftriksdagen avslår motion 1985/86; T383 (fp) i motsvarande del, 6. beträffandestöd till egenföretagares egna resor attriksdagen avslår motionerna 1985/86: T383 (fp) i motsvarande del och 1985/86:T397 (fp) yrkande 1, 7. aft med bifall till regeringensförslag och med avslag på motion 1985/86: T207 (vpk) i motsvarande del till Transportstöd förNorrland m. m. för /87 anvisar ett förslagsanslag TU1985/86: 23 på 251 lOOOOOkr. Regeringen har under punkt I 4. (s.163-165) föreslagit att till Riksfärdtjänsf för /87anvisa ett förslagsanslag på . 1985/86: T255 av m. fl. (c) vari yrkas 1. aft riksdagenbeslutar hos regeringen begära en översyn av riksfärdtjänstens organisation m.m., 2. att riksdagenbeslutar hos regeringen begära en uppföljning av insatserna för att ökatillgängligheten av de allmänna färdmedlen. Motiveringentill yrkandena finns i motion 1985/86: So218 (c). 1985/86: T431 av och (båda fp) vari yrkas att hos regeringen begär en översyn avhandläggningsrutiner rörande riksfärdtjänsf i syfte att åstadkommaförenklingar. Riksfärdfjänsten är ett komplement till kommunalfärdtjänst för gravt handikappade personers längre resor (prop. 1983/84:100bil. 8 s. 166-179, , rskr. Bestämmelser om riksfärdfjänsten harmeddelats i förordningen (1984:482) om ersättning för riksfärdtjänst. Dessabestämmelser innebär i korthet att svårt handikappade personer som på grund avhandikappet och otillgänglighet i trafikmedlen måste resa pä ett dyrare sätt ännormalt får betalt för sina merkostnader. Resor får företas med flyg, förstaklass tåg, buss, taxibil eller med specialfordon. Ersättning till den somsvarar för befordran av personer som har tillstånd att anlita riksfärdtjänstbetalas från anslaget till Riksfärdtjänst. Frågor om tillstånd att anlita riksfärdtjänst prövas av detkommunala organ som prövar frågor om . När tillstånd till enfärdtjänstresa har lämnats beställer resenären resan hos SJ Resebyrå. Resenärenhar att betala vad en järnvägsresa i 2:a klass skulle ha kostat. Resekostnadeni övrigt bestrids från här aktuellt anslag. Transporträdet prövar frågor omersättning från anslaget. I anslutning till behandlingen av regeringens förslag fillmedelsanvisning under anslaget för nästa budgetår behandlar utskottet i detföljande även motionsyrkanden om en översyn av organisation ochhandläggningsrutiner för riksfärdtjänsten samt om en uppföljning avhandikappanpassningen av allmänna färdmedel. Översyn av organisation och handläggningsnitinerförriksfärdtjänslen I motion T255 (c) begärs i yrkande I en översyn avriksfärdfjänstens organisation m. m. i enlighet med vad som anförs i motion1985/86: So2l8 11 (c). Isistnämnda motion sägs bl. a. att riksfärdtjänstens nuvarande organi- TU1985/86: 23 sation är tungrodd och byråkratisk och att en översyn är nödvändigvilken bör syfta till att riksfärdtjänsten skall organiseras så atthandikappades möjligheter till längre resor underlättas. I motionen anförsvidare bl. a. att handikappades kostnader för resor med allmänna färdmedel infefår överstiga andra gruppers kostnader och aft detta skall gälla beträffandealla transportmedel. En kartläggning av handikappades reella kostnader förinrikes resor bör därför enligt motionärerna komma till stånd och det är enligtmofionärerna naturligt att denna kartläggning samordnas med en översyn avriksfärdtjänstens organisation. I motion T431 (fp) kritiseras rutinerna vid meddelande avtillstånd till riksfärdtjänsf, beställning av resa och betalning av resenärensavgift, dä färdbiljetter sänds till honom/henne. Motionärerna begär en översynav handläggningsrutiner rörande riksfärdfjänsten i syfte att åstadkomma förenklingar. Om resenärens resekostnader gäller enligt riktlinjer somtransportrådet har utfärdat att resenären alltid skall betala vad enjärnvägsbiljett i 2:a klass skulle ha kostat pä den aktuella sträckan då resan förefas. Resenärens egen avgift bestäms sålunda med hänsyn fill derabatter -bl.a. pensionärsrabatt - som skulle ha kunnat utnyttjas. Om det påden sträcka som resan avser inte är möjligt att resa med järnväg beräknaskostnaden till vad som skulle gälla för en järnvägsresa av motsvarande längd.Kommunal färdtjänst på avrese- och ankomstorterna betalas av resenären enligtden taxa som gäller i resp. kommun. Om en resa med taxi eller specialfordonföretas i samband med en riksfärdtjänstresa och resan sträcker sig utanförkommunen betalas hela taxi- eller specialfordonsresan från anslaget fillRiksfärdtjänst. Med hänsyn till vad som sålunda gäller om resenärensresekostnad synes vad som sägs härom i motiveringen till yrkande 1 i motionT255 (c) inte böra föranleda någon åtgärd. Regeringen har gett fransporfrådet i uppdragaft undersöka riksfärdtjänstens framfida utformning i syfte att begränsakostnadsutvecklingen och öka effektiviteten. I anknytning till detta uppdragöverser transportrådet rutinerna för riksfärdtjänsten i kontaktmed kommunerna. Förslag med anledning av regeringens uppdrag beräknas komma aftavges under innevarande år. Mot bakgrund av de nu lämnade uppgifterna synesinte heller yrkande I i övrigt i motion T255 (c) samt motion T431 (fp) böraföranleda någon åtgärd. Utskottet avstyrker därför de här nämndamotionsyrkandena. Uppföljning av handikappanpassningen av allmänna färdmedel Enligt trafikpolitiska beslut ingår aft göra denkollektiva trafiken tillgänglig för alla trafikantgrupper i det trafikpolitiska målet atttillförsäkra medborgarna en fillfredsställande transportförsörjning. Härvid skall man söka uppnå en sä långt möjligt fullständig handikappanpassning av den kollektiva trafikapparaten. Inom ramen för det trafikpolitiska beslutet 12 godkänderiksdagen sålunda riktlinjer för anpassning av den kollektiva /86:23trafiken till handikappades behov samt antog lagen (1979: 558) om handikappanpassadkollektivtrafik och vissa ändringar i byggnadsstadgan (1959: 612). Enligtnämnda lag skall den som har tillsyn över kollektivtrafik och den som utövarsådan trafik se till att trafiken anpassas med hänsyn till handikappade. Enligtbestämmelser i förordningen (1980:398) om handikappanpassad kollektivtrafikskall transportrådet initiera, planera och följa upp anpassningen samt verkaför att anpassningen samordnas. Vidare skall rådet meddela de föreskrifter omanpassningen som behövs. 1 motion T255 (c) begärs (yrkande 2) en uppföljning avinsatser för att öka tillgängligheten av de allmänna färdmedlen. I motiveringentill yrkandet anför motionärerna bl. a. att transportrådets föreskrifter omhandikappanpassning av kollektiva färdmedel inte mer än marginellt ökartillgängligheten för handikappade fill sådana färdmedel. Med anledning av att kommunikationsministern i proposition1984/85: 100 bil. 8 (s. 128) hade uttalat sig för att en avstämning skullegöras i fråga om arbetet med handikappanpassning av kollektiva färdmedellämnade transportrådet i sin anslagsframställning för /87 enredovisning för hur långt arbetet med handikappanpassningen har kommit. Enligt denna redovisning har transportrådets grundläggandearbete med att utfärda föreskrifter för handikappanpassning av färdmedel som användsi kollektivtrafik i stort sett slutförts. Föreskrifterna får omedelbar verkanbeträffande färdmedel som skall levereras från tillverkare. Successivt skallfärdmedel som levererats före tillkomsten av föreskrifterna ocksåhandikappanpassas. 1 och med aft huvuddelen av arbetet med att utfärdaföreskrifter om handikappanpassning är avslutat avser transportrådet att - i änstörre utsträckning än vad som tidigare kunnat ske - följa upp anpassningen.Uppföljningen skall göras i samarbete med tillsynsmyndigheterna för de olikatrafikgrenarna. De utfärdade föreskrifterna kommer vidare att kontinuerligtses över. Mot bakgrund av det anförda synes någon åtgärdi fråga om uppföljning av anpassningen av de kollektiva färdmedlen inte varaerforderlig. Motionsyrkandet härom avstyrks också. Anslaget för nästa budgetår I budgetpropositionen föreslås att 57,4 milj. kr skallanvisas under anslaget till Riksfärdtjänst för nästa budgetår. 1. beträffande översyn av organisation ochhattdläggningsrutiner aft avslår motionerna 1985/86: T255 (c) yrkande 1 och 1985/86: T431 (fp), 2. beträffandeviss uppföljning av handikappanpassningen aftriksdagen avslår motion 1985/86; T255 (c) yrkande 2, 13 3. att till Riksfärdtjänst för budgetåret1986/87 anvisar /86: 23 ett förslagsanslag pä . Kostnader för visst värderingförfarande. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt I 6. (s. 169-170) och hemställer att till Kostnader förvisst värderingsförfarande för /87 anvisar ett förslagsanslag pä1 . Närvarande: (), (). OlleÖstrand (s), (), Per Stenmarck (m), (),(). (), (vpk), (), (), ().Rune () och (). beträffande utredning otn avveckling av transportrådet(mom. 1) (), Per Stenmarck (m), (),(), (). () och JanSandberg (m) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 3 som börjarmed "" och slutar med "av rådet" bort ersättasmed text av följande lydelse: När transporträdet inrättades fick det övertaarbetsuppgifter från skilda myndigheter och verk och har därigenom kommit attfå skiftande arbetsuppgifter och ansvarsområden. Alltsedan rådet inrättadeshar det vidare varit utsatt för kritik för att vara byråkratiskt och för attskapa konflikter mellan de regionala och centrala beslutsinstanserna. Kritik har bl. a. framförts mot den ställning som transportrådethar tagit vid prövning av frågor om fortsatt persontrafik på de bandelar sominte tillhör SJ:s riksnät. återstår emellertid ett fåtal bandelar sominte har varit föremål för prövning. Det kan ifrågasättas om vissa av transportrådets arbetsuppgifterverkligen behövs och om inte vissa arbetsuppgifter med fördel skulle kunnaföras över till annat eller andra organ pä central, regional och/eller lokalnivå. Enligt utskottets mening är sålunda tiden nu mogen föröverväganden om det behövs en central trafikmyndighet under regeringen och om så anses vara fallet vilka uppgifter och vilken organisafion en sådan 14 Övervägandena bör vara förutsättningslösa och göras /86:23inom ramen för en utredning. Vad utskoftet sålunda har anfört med anledning av häraktuella motionsyrkanden bör som sin mening ge regeringen tillkänna. dels att utskottefs hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande utredning om avveckling av transportrådetatt med anledning av motionerna 1985/86: T211 (c) yrkande 14 och1985/86: T381 (fp) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Punkt 2 Transportstöd för m.m. beträffandeett sjötransportstöd (motn. (vpk) anser dels att det stycke i utskottets yttrande på s. 7 sombörjar med "Utskottet vill" och pä s. 8 slutar med "därfördetsamma" bort ersättas med text av följande lydelse: Överföring av landtransporter till kustsjöfarten och annaninrikes sjöfart är nödvändig från miljö- och sysselsättningssynpunkter och föratt vårt land skall minska oljeberoendet. Godstransportstödets nuvarande utformninghar emellertid en för sjöfarten diskriminerande och hämmande verkan. Enändring bör därför komma till stånd. För att kustsjöfarten och annan inrikessjöfart skall stimuleras bör godstransportstödet såsom föreslås i här aktuelldel av motionen utökas fill aft innefatta godstransporter med sådan sjöfart.Förslag härom bör utarbetas och föreläggas . Vad utskottet sålunda har anfört med anledning av motionT366 (vpk) yrkande 7 bör som sin mening ge regeringen till känna. dels aft utskottets hemställanunder 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande ett sjötransportstöd aftriksdagen med bifall till motion 1985/86: T366 (vpk) yrkande 7 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, Punkt 2 Transportstöd för m. m. beträffandefortsatt stöd till järn-, stål- och metallverkens produktion (mom. 3} (vpk) anser dels att den del i utskottets yttrande på s. 9 som börjarmed "Föredraganden har" och slutar med "skall bibehållas"bort ersättas med text av följande lydelse: Allmänt gäller att godstransportstödet - trots att denstatliga insatsen är relativt begränsad - har stor betydelse då det gäller att reducera konkur rensnackdelar för många företag som ger viktiga bidrag till sysselsättning en på en ort. Vissa delar av stödet har av denna anledning stor betydelse för särskilda regionei- i vårt land, såsom stödet till järn-, stål- och metall verkens produktion har för verksamheten och sysselsättningen i bl.a. 15 Bergslagenmed hänsyn till att de olika producenterna på området är stora /86:23 arbetsgivare på sina orter. Utskottet anser därför - i överensstämmelse medden mening som framförs i motionerna T207 (vpk) och T382 (m. c) i här aktuelladelar - att transportstödet till nämnda produkfion bör bibehållas. Vad utskottet sålunda har anfört bör som sinmening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3. beträffande fortsatt stöd till järn-, stål- ochmetallverkens produktion attriksdagen med bifall till motionerna 1985/86: T207 (vpk) och 1985/ 86:T382 (m,c) i motsvarande delar som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Punkt 2 Transportstöd för m. m. beträffandeuttalande om stöd till järn-, stål- och metallverkens produktion (rnotn. 4 motiverjngen) under förutsättning av bifall till reservation nr 3 - (vpk) anser att det stycke i utskottetsyttrande på s. 9 som börjar med "Utskottet avstyrker vidare" ochslutar med "(m.fl.)" bort ersättas med text av följande lydelse: Utskottet avstyrker motionerna T248 (s) och T319 (s) omatt i den här aktuella frågan skall begränsa sig till bara ettuttalande om olägenheter med föredragandens besparingsförslag. Punkt 2 Transportstöd för m. m. beträffandestöd till egenföretagares egna resor (mom. 6} (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 10 sombörjar med "Av hänsyn" och slutar med "nämndamotionsyrkandena" bort ersättas med text av följande lydelse: För utvecklingen i stödområdet är det vikfigt attegenförefagarna stöds. Många verksamheter som utvecklas till stora företag harbörjat i liten skala. I begynnelseskedet i ett företag är de personligakontakterna med kunder m.fl. särskilt viktiga. Persontransportstödet bör mot nuangiven bakgrund omfatta egenföretagares egna resor. Vad utskottet sålunda har anfört med anledning av de häraktuella motionsyrkandena bör som sin mening ge regeringen fillkänna. dels att utskottets hemställanunder 6 bort ha följande lydelse: 6. beträffande stöd till egenföretagares egna resor aft med anledning av motionerna 1985/86: T383 (fp) i mot svarande del och 1985/86: T397 (fp) yrkande I som sin rnening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, jg Punkt2 Transportstöd för m. m. beträffande medelsanvisningen (mom. 7) under förutsättning av bifall till reservation nr 3 - (vpk) anser dels att den del i utskottets yttrande pås. 10 som börjarmed "Motion T207 (vpk)" och slutar med "av utskottet" bortersättas med text av följande lydelse: Säsom föresläs i motion T207 (vpk) bör under anslaget tillTransportstöd för m. m. medel beräknas för ett bibehållande avgodstransportstödet för järn-, stål- och metallverkens produktion. Med utgångspunkt frän att kostnaden under nästa budgetärför ett bibehållande av stödet kan beräknas till 6 milj. kr. - inte som imotionen till 12 milj. kr. - förordar utskottet en medelsanvisning underanslaget på 257, 1 milj. kr. dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse: 7. att med anledning av regeringens förslag ochmotion 1985/86: T207 (vpk) i motsvarande del till Tranportstödför 171.tn. för /87 anvisar eft förslagsanslag på . Särskilt yttrande Punkt 1 beträffande sai7imansättningen av transportrådetsstyrelse, tn.m. (vpk) anför: Utskottet anser att verksledningskommitténs synpunkter ikommitténs betänkanden (SOU 1985:40 och 41) på hur statliga myndigheter börstyras och ledas i väsentliga delar synes tillgodose förslaget i motion T208(vpk) att transportrådets med dess nuvarande roll och uppgifter måste ha enpolitiskt vald styrelse som återspeglar de politiska maktförhållandena i vårtland. Eftersom transportrådet har lagtillämpande uppgifter bör det ledas av enstyrelse i "egentlig" bemärkelse, dvs. en politiskt vald styrelse.Jag utgår från att höstens regeringsförslag - grundade på kommitténsbetänkanden och remissyttranden över dem - också skall tillgodose synpunkternai motionen. Tryckeri, 1986 1'