bet · G901FiU30 · 1985-12-31 00:00:00 — dels utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse: 7. beträffande de allmänna riktlinjerna förbudgetregleringen att med avslag på regeringens förslag i proposition1985/ 86:150 bilaga 1 mom. 2 och motionerna 1985/86:566 yrkande 2, 1985/86: 567yrkande 2, 1985/86:568 yrkande 2 och 1985/86:600 yrkande 2 godkänner vad somförordas i motion 1985/86: 565 yrkande 2 samt som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, De allmänna riktlinjerna för budgetregleringen och (båda fp) anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 39 börjarmed "Budgetutvecklingen /861986/87" och på s. 48 slutar med"kommunala ekonomin" bort ha följande lydelse: Budgetutvecklingen /86-1986/87 De senaste årens minskning av budgetunderskottet harväsentligen åstadkommits på följande tre sätt: För det första har ett stort antal skatter höjts varigenomdet totala skattetrycket höjts från av BNP till 51,. För det andra har ett antal bokföringsmässiga förändringarvidtagits liksom engångsminskningar av utgifter. Det gäller t. ex. utflyttningen av bostadslånen från statsbudgeten (ca ), förtidsinlösen av vissa lån (ca ) samt avskaffande av vissa industripolifis- 74 kakonjunkturbetonade utgifter (ca ). För det tredje har ett antal tidigare beslutade (under denborgerliga FiU 1985/86: 30 regeringstiden) och framfördabesparingsförslag från oppositionen anammats (t. ex. besparingar istatsbidragen till kommunerna). Till detta kommer automatiska effekter på statsbudgetensinkomster och utgifter som hänger ihop med den internationella högkonjunkturensamt vissa demografiska förändringar (främst färre skolelever och färre pensionärerutanför ATP-systemet). För innevarande budgetår 1985/86 tyder nuvarandeberäkningar på att budgetunderskottet blir . Detta ärdrygt lägre än vad som finns upptaget i den av riksdagenantagna statsbudgeten för detta budgetår. Denna saldoförbättring beror till stor del på att statensinkomster ökat snabbare än beräknat (mer), därför attökningen av löner och privat konsumtion har blivit avsevärt större än väntat.Som påpekas i motion 566 skapar en sådan utveckling betydandeproblem i ekonomin genom att den svenska kostnadsutvecklingen ledertill försämrad konkurrenskraft för näringslivet. Statens utgifter exklusive statsskuldräntor har också ökatväsentligt snabbare än väntat (även de med ca mer). har emellertid utgifterna för statsskuldräntortill följd av den sjunkande internationella och svenska räntenivån minskatkraftigt, . För /87 tyder nuvarande beräkningar på attregeringens förslag skulle innebära ett underskott på knappt 42 miljarderkronor. I relation till förslaget i budgetpropositionen har både inkomster ochutgifter exkl. räntor ökat med samt utgifterna förstatsskuldräntor minskat med nära . I långtidsbudgeten redovisas nu tvåalternativ, ett s.k. lågalternativ och ett s. k. högalternativ. Ilågalternativet förutses en successiv minskning av budgetunderskottet till 13miljarder kronor /91, vilket motsvarar av BNP. Ihögaltemafivet däremot ligger budgetunderskottet i stort sett kvar på nuvarandereala nivå, eller ca 4,av BNP. Nominellt ökar det något till drygt 50miljarder kronor. Utskottet konstaterar också att pris- och löneökningarna äveni detta alternativ är förhållandevis små jämfört med de historiska erfarenheternai . Även den mekaniska analys som långtidsbudgeten ger belyser såledesenligt utskottet nödvändigheten av att få ned inflationstakten. Ilägalternativet ligger också inlagt budgetförstärkningar pä ca 10 miljarderkronor. I långtidsbudgeten redovisas också några alternativakalkyler som bl. a. visar att en utgiftsökning i samma takt som för BNP skullemedföra ett väsentligt högre underskott. Riktlinjer förbudgetpolitiken FiU 1985/86: 30 Regeringenpåpekar i den reviderade finansplanen att målet om en god tillväxt inte kan nåsom man tillåter kraftigt ökade offentliga utgifter eller genomför storaofinansierade skattesänkningar. Utskottet anser i likhet med vad som harpåpekats i flera andra sammanhang i partimotioner från attregeringens ambifioner i fråga om den framtida tillväxten är alltför blygsamma.Utskottet delar den i mofion 566 (fp) framförda uppfattningen att ambitionernamåste sättas högre. Ensådan ambitionshöjning i fråga om tillväxten kräver enligt utskottet attbudgetpolifiken ges en annan inriktning än den regeringen förordar. Det ärenligt utskottet nödvändigt med en så stram finanspolitik att utrymme skapasinte bara för en väsentlig minskning av budgetunderskottet utan också för ettantal skattesänkningar. Deav tillväxtskäl nödvändiga skattesänkningar som beskrivits i de nämndapartimotionerna från bör således i sin helhet finansieras.Därutöver måste nedskärningar göras i de offentliga utgifterna om skallkunna komma upp i en tillväxttakt som är jämförbar med vad som gäller i andraindustriländer. Utskottetanser att den nu gynnsamma internationella utvecklingen med lägre oljepriser,lägre dollarkurs och lägre internationella räntenivåer måste utnyttjas tillatt varaktigt pressa ned budgetunderskottet. Det strukturella underskottetmåste vara eliminerat när och om en vändning internationellt sker i ogynnsamriktning. är det viktigt att det kollektiva sparandet i den samladeoffentliga sektorn inte tränger undan det enskilda sparandet. fidigare anfört i fråga om de allmänna riktlinjerna för denekonomiska politiken måste budgetpolifiken vara så stramt utformad att utrymmeges för en mindre restriktiv penningpolitik och lägre räntenivå sompris- och kostnadsökningarna dämpas. Utskottet vill också stryka under attmöjligheten fill ökade reallöner endast kan förverkligas om de offenfligautgifterna minskar. Utskottetansluter sig således fill den budgetpolitik som redovisas i motion 566 (fp). Idet budgetalternativ som presenterades i reservation till FiU1985/86:10 föreslogs - bortsett från éngångseffekter - en budgetförstärkningjämförtmed regeringens förslag som såväl för /87 som för helår uppgicktill ca . Detotala besparingarna berör främst statsbidragen fill kommunerna, ersättningeninom sjukförsäkringen samt statsbidragen till arbetslöshetskassorna. Därtillkommer en höjning av avgifterna inom öppenvården, ökade inleveranser frånteleverket, mindre utgiftsökningar inom vuxenutbildningen samt minskning avpresstödet. Utskottet delar uppfattningen i mofion 566 (fp) att till dessastörre besparingar bör komma ett stort antal mindre poster. Utskottet instämmerockså i att minskningarna av bostadssubventionerna måste bliavsevärda. Somframgått tidigare anser utskottet också att vissa skattesänkningar bör ske.Fortsatta marginalskattesänkningar måste genomföras för att minska progressionen iskatteskalan, det fullständiga inflationsskyddet i FiU 1985/86: 30inkomstskatteskalan måste återinföras, förmögenhetsskatten på arbetande kapitali familjeföretag måste avskaffas, dubbelbeskattningen på aktier mildras samtden nya statliga fastighetsskatten avskaffas. Utskottet delar uppfattningen imotion 566 (fp) att de mest angelägna skattesänkningarna är de som dämparmarginaleffekterna i skatte- och bidragssystemet. Dessa höga marginaleffekterskapar betydande snedvridningsproblem i samhällsekonomin och utskottet anseratt det är en förstahandsuppgift att minska dem. Sammantagetinnebär de förslag till besparingar och skatteförändringar som utskottet förordaratt budgetunderskottet blir ca lägre än i regeringensförslag. Utskottetanser att en sådan förstärkning av budgetpolitiken är väl avvägd. Även i övrigtanser utskottet den inriktning av budgetregleringen som förordas i motion 566(fp) vara väl avvägd. Utskottet tillstyrkersåledes yrkande 2 i motion 566 (fp). Imotionerna 565 (m) och 567 (c) förespråkas i stora delar en liknande utgifts-och skattepolitik som den utskottet ovan förordar. Imotion 565 (m) föreslås emellertid också stora besparingar på t. ex. biståndettill de fattiga länderna samt stora skattesänkningar som skulle ställa krav påytterligare stora utgiftsnedskärningar med svåra sociala verkningar under denärmaste åren. Utskottet anser inte detta vara en väl avvägd politik ochavstyrker därför yrkande 2 i motion 565 (m). Imotion 567 (c) föreslås också andra utgifts- och skatteförslag som utskottetinte kan tillstyrka. Utskottet avstyrker därför yrkande 2 i motion 567 (c). Avsamma skäl avstyrker utskottet yrkande 2 i motion 600 av (). Imotion 568 (vpk) föreslås stora utgifts- och skattehöjningar som helt stridermot de principer för budgetpolitiken som utskottet ovan förordat. Utskottetavstyrker således yrkande 2 i motion 568 (vpk). delsutskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse: 7.beträffande de allmänna riktlinjerna för budgetregleringen att medavslag på regeringens förslag i proposition 1985/ 86:150 bilaga 1 mom. 2 ochmotionerna 1985/86:565 yrkande 2, 1985/86:567 yrkande 2, 1985/86:568 yrkande 2och 1985/86:600 yrkande 2 godkänner vad som förordas i motion 1985/86:566yrkande 2 samt som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. De allmänna riktlinjerna för budgetregleringen RolfKenneryd och (båda c) anser att delsden del av utskottets yttrande som på s. 39 börjar med "Budgetutvecklingen1985/86-1986/87" och på s. 48 slutar med "kommunala ekonomin"bort ha följande lydelse: Budgetregleringen FiU 1985/86: 30 Under behandlingen av förslag i propositionerna harriksdagens beslut i viktiga avseenden kommit att överensstämma med de förslagcenterpartiet räknade in i sitt budgetalternativ. beslutet attavvisa regeringens förslag att spara på skolans område beslutet atthöja det kommunala grundavdraget till . beslutet attklara ut statens ansvar för spannmålsöverskottet beslutet attbegära åtgärder för omställning av energiförsörjningen i anslutning tilloljeskattehöjningen. Det förslag till riktlinjer för budgetregleringen somreservationsvis framfördes av i FiU 1985/86: 10 innebar enförstärkning av statens budget med ca i förhållande tillregeringens förslag. De ovan återgivna besluten innebär en i förhållande tillregeringens förslag för /87 ytterligare förstärkning avbudgetalternativet med . Utskottet anser att dettabudgetalternativ bör utgöra utgångspunkten för de budgetpolitiska riktlinjerna.Utskottet har emellertid inte funnit det vara rimligt att bibehållaskatteutjämningsavgiften för kommunerna. Vidare har det funnits starka skäl attavvisa förslaget om fördubblad omsättningsskatt på aktier. Dettaställningstagande innebär att budgeten försvagas för budgetåret - med beaktandeockså av vissa andra smärre justeringar med ca 4 miljarder kronor.Sammantaget innebär utskottets budgetalternativ därmed ett i förhållande tillregeringens förslag med minskat budgetunderskott.Utskottet har därvid utgått ifrån reservationsvis framfördabesparingskrav samt att preliminärskattetabellen justeras vidikraftträdandet av de inkomstskattepolitiska åtgärderna. Med det anförda tillstyrker utskottet det förslag tillbudgetreglering som redovisas i motion 567 (c). I motion 565 (m) föreslås en budgetreglering som medfördels långtgående inkomstskattesänkningar, dels nedskärningar på bl. a.u-hjälpen och mjölksubventionerna. I motion 566 (fp) diskuteras dels sänkt kommunaltgrundavdrag, dels nedskärningar på bl. a. livsmedelssubventionerna. I motion 600 (c) föreslås bl. a.skattesänkning genom tudelningsprincipen. Dessa inslag gör att utskottet avvisar de allmännariktlinjerna för budgetpolifiken i motionerna 565 (m), 566 (fp) och 600 (AlfSvensson c). 1 motion 568 (vpk) föreslås dels stora offentligautgiftsökningar, dels en kraftig höjning av det totala skattetrycket. Utgiftsökningarnaär så omfattande att de trots skattehöjningarna skulle leda till en kraftigökning av budgetunderskottet. Utskottet avvisar bestämt en sådan inriktning avbudgetpolitiken. dels utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse: 7. beträffande de allmänna riktlinjerna förbudgetregleringen att med avslag på regeringens förslag i proposition 1985/ 86:150 bilaga 1 mom. 2 och motionerna 1985/86:565 yrkande 2, 78 1985/86:566 yrkande 2, 1985/86:568 yrkande 2 och1985/86:600 yr- FiU 1985/86: 30 kände 2 godkänner vad som förordats imotion 1985/86: 567 yrkande 2 samt som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Deallmänna riktlinjerna för budgetregleringen i (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 39 börjarmed "Bakom den" och på s. 43 slutar med "detta betänkande"bort ha följande lydelse: Denna gynnsamma utveckling har resulterat i att man /86 förutser ett budgetunderskott på ,vilket är lägre än vad som finns upptaget istatsbudgeten. Saidoförbättringen beror delvis på en ökad förtidsinlösen avstatliga lån. Framför allt är den emellertid en följd av att lönernaförbättrats mer än vad man tidigare räknat med, vilket tillfört statskassaninkomster i form av skatt. Det är dock som utskottet ser det oroande omföretagen som en följd av detta låter prisutvecklingen skena i väg och av denanledningen förlorar marknadsandelar, som inflationsmålen hotas. För biddgetåret 1986187 kan man nu räkna med ettbudgetunderskott på . Det är lägreän vad som angavs i budgetpropositionen . På grund av en lägreräntenivå har statsskuldräntorna justerats ned. Men liksom för innevarandebudgetår är förbättringen främst föranledd av gynnsammare löneökningar än vadregeringen räknade med i budgetpropositionen. Utskottet hälsar denna utveckling med tillfredsställelse.Det är nämligen nödvändigt med löneökningar som sker på vinsternas bekostnadför att man skall kunna uppnå en bättre fördelning av produktionsresultatet. Ensådan utveckling ger också förutsättningar för en jämn och stabil inhemskefterfrågan. dels den del av utskottets yttrande som på s. 47 börjarmed "Utskottet får" och på s. 48 slutar med "kommunalaekonomin" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att enomfördelning av resurser måste ske genom bl. a. beskattning på det sätt somanges i motionen. Det rimmar väl med de uttalade målen om en rättvisfördelningspolitik. Åtagandena på utgiftssidan är mer långtgående änregeringens förslag i budgetpropositionen, som motionärerna säger nejtill indragningar bl. a. från kommunerna. Enligt utskottets mening är emellertid åtgärderna välmotiverade. De dynamiska effekter som de ger upphov till innebär också attmotionens budgetförslag skulle kunna ge en viss budgetförstärkning jämfört medregeringens budgetförslag. Motionärerna ger även i övrigt genom den politik deförordar ett klart alternativ inför 1990-talet. De är också inriktade på attpå ett aktivt och progressivt sätt lösa de svåra sysselsättningsproblem ochfördelningspolitiska obalanser vi står inför. Utskottet ansluter sig därförtill de riktlinjer som motionärerna förespråkar för budgetpolitiken. I de tre borgerliga partiernas motioner finns det mycketfå gemensamma FiU 1985/86: 30 förslag till besparingar. Ett sådant äremellertid kravet på minskade bidrag till arbetslöshetskassorna. Storaskillnader föreligger i övrigt mellan motionerna och inte heller valet avbesparingsområden överensstämmer. Den enda samstämmighet som kan noteras är densom gäller de förslag som leder till ökade utgifter eller minskade inkomsterför staten. De budgetalternativ som redovisas av regeringen ibudgetpropositionen samt förslagen i motionerna 565 (m), 566 (fp) och 567 (c)har, tagna var för sig, en sådan inriktning att utskottet inte kan ställa sigbakom dem. Detsamma gäller det förslag till budgetpolitiska riktlinjer somåterfinns i motion 600 yrkande 2 av (). Även detta yrkandeavstyrks. Utskottettillstyrker därför yrkande 2 i motion 568 (vpk). dels utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse: 7. beträffande de allmänna riktlinjerna förbudgetregleringen attriksdagen med avslag på regeringens förslag i proposition 1985/86:150 bilaga 1mom. 2 och motionerna 1985/86:565 yrkande 2, 1985/86:566 yrkande 2, 1985/86:567yrkande 2 och 1985/86:600 yrkande 2 godkänner vad som förordats i motion1985/86:568 yrkande 2 och som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Utredning om konsekvenserna av generella nedskärningar i (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 49 som börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "motion Fi712" bort haföljande lydelse: De generella nedskärningarna har tillämpats under någraår. Det är därför som utskottet ser det högst angeläget att konsekvensernanärmare studeras. En lämplig utgångspunkt för en sådan undersökning är därvidde motiv som redovisas i motion Fi712 av (vpk). Utskottet föreslår således att regeringen snarasttillkallar en utredning för att undersöka konsekvenserna av generellanedskärningar inom den offentliga sektorn. Vad utskottet här anfört bör gesregeringen till känna. dels utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse: 8. beträffande utredning om konsekvenserna avgenerella ned skärningar attriksdagen med bifall till motion 1985/86:Fi712 som sin meningger regeringentill känna vad utskottet anfört, Utnyttjande av särskild låneordning i Nordiska Investeringsbanken i (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 51 börjarmed "har" och på s. 53 slutar med "denna motion" bort ha följandelydelse: I kompletteringspropositionen föreslås att skall godkänna de 80 väg- ochjärnvägsinvesteringar som ingår i den nordiska handlingsplanen FiU 1985/86:30 för ekonomisk utveckling och full sysselsättning. Regeringen föreslår ocksåatt riksgäldsfullmäktige skall bemyndigas att ta upp erforderiiga lån iNordiska Investeringsbanken och betala ut medlen i enlighet med vad somföreslås i propositionen. Utskottetfår med anledning härav framhålla följande. Ett av de vägprojekt som ingår ihandlingsplanen är motorvägsbygget - . Det är ett mycketstarkt kritiserat vägprojekt som aldrig har funnits med i planerförrän gjorde ett åtgärdspaket med anledning av är en anpassning till Gyllenhammar-gruppens ScanLink-projekt. Såsompåpekas i motion 588 (vpk) kommer det aviserade motorvägsprojektet att blimycket dyrare än vad tidigare antagit. Projektet hardessutom krifiserats av en mycket stark folkopinion i . En mycketomfattande satsning på ett motorvägsbygge i skulle vidareförändra den regionala balansen på ett drastiskt sätt. Anpassningen tillstorföretagens krav på supersnabba transporter leder till att nödvändigavägsatsningar i t. ex. fördröjs ytteriigare. Liknandesynpunkter framförs också i motion 567 (c), där man betonar bl. a. vikten avregionalpolitiska hänsynstaganden vid vägbyggande. Motbakgrund av dessa synpunkter kan utskottet inte godta att den föreslagnautlåningsordningen får utnyttjas för det aktuella motorvägsbygget. Utskottethar däremot inget att erinra mot att uflåningsordningen utnyttjas för att avtrafiksäkerhetsskäl rusta upp väg E 6 på motsvarande sträcka, ej heller att denanvänds för järnvägsinvesteringar. Utskottet biträder således motion 588 (vpk)yrkande 1. inte klart avvisas i motion 567 (c) kan utskottet inteställa sig bakom yrkande 16 i denna mofion. Ikonsekvens med utskottets ställningstagande i denna fråga bör det bemyndigandesom ges inte omfatta upplåning som är avsedd att finansieramotorvägsinvesteringar på 6 i . delsutskottets hemställan under 13 a) bort ha följande lydelse: 13.beträffande utnyttjande av särskild låneordning i Nordiska In vesteringsbanken a)att godkänner i proposition 1985/86:150 bilaga 1 mom. 13 angivenfinansieringsform för investeringsprojekt på samfärdselområdet som ingår i dennordiska handlingsplanen för ekonomisk utveckling och full sysselsättning medden ändringen att motorvägsprojektet beträffande väg E 6 med bifall tillmotion 1985/86:588 yrkande 1 ej får omfattas av finansieringsformen, Utnyttjande av särskild låneordning i Nordiska Investeringsbanken RolfKenneryd och (båda c) anser att delsden del av utskottets yttrande på s. 53 som börjar med "Utskottet anser" och slutar med"mofion 585" bort ha följande lydelse: 81 6 1985/86. Utskottetanser i likhet med vad som sägs i motion 567 (c) att det är FiU 1985/86: 30positivt att Nordiska Investeringsbanken kan användas på det sätt som föreslåsi propositionen. Utskottet har ej heller i övrigt något att erinra motregeringens förslag i detta sammanhang. Vad beträffar frågan om en prioriteringav de resurser som utnyttjas och den vikt motionärerna därvid lägger påjärnvägen vill utskottet framhålla följande. Det är angeläget att man i detfortsatta arbetet med den nordiska handlingsplanen inriktar sig på projekt somtillgodoser de regionalpolitiska mål som finns uppställda. Särskilt viktigt ärdet att i detta sammanhang satsa på järnvägsinvesteringar. Utskottet biträdermed det anförda mofion 567 (c) yrkande 16. Vad utskottet här anfört bör gesregeringen till känna. Såsomframgått av vad utskottet anfört har trafikutskottet tidigare medriksdagens gillande uttalat att det är värdefullt att de svenska väginvesteringarsom ingår i handlingsplanen kommer till stånd. Det gäller alltså även dentilltänkta utbyggnaden av väg E 6 i . har från sinautgångspunkter ej skäl att ifrågasätta detta beslut och kan ej heller i övrigtställa sig bakom de förslag som förs fram i motion 588 (vpk). Utskottetavstyrker således bifall till denna mofion. Imotion 585 av . och () begärs att Sverigeskall ta ett initiativ till ett gemensamt nordiskt program för miljöförbättringari Skagertak - , och att man för detta ändamål utnyttjar den speciellalåneordningen i den nordiska investeringsbanken. Utskottetvill inledningsvis erinra om att har behandlat vissa frågormed anknytning fill vattenvård (JoU 1985/86:17, rskr 247). Med anledning av enav samma motionärer väckt motion - 1985/86:Jo709 - påtalade ett enigtjordbruksutskott nödvändigheten av att brådskande åtgärder vidtogs för attminska föroreningarna i gräns vattnen mot . Enligt utskottets mening vardet angeläget att man från svensk sida aktivt söker påverka grannlandetsregering och myndigheter att skyndsamt vidta åtgärder för att minska deförorenande utsläppen. Vad jordbruksutskottet anförde om behovet av forskningoch snabba åtgärder i syfte att förbättra miljön i bl. a. norra samtIdeQorden beslöt att som sin mening ge regeringen till känna. nu aktuella motionen framhåller motionärerna att kostnaderna förerforderliga reningsanläggningar naturligtvis skall åvila respektiveförore-nare. Men enligt motionärernas mening finns det också motiv för gemensammaekonomiska åtaganden. Dit hör, anser de, tillräckliga resurser för att kunnagenomföra ett effektivt forskningsprogram, att ställa upp ett mål förmiljöåtgärderna, program för reningsanläggningar och restriktioner förnäringsverksamheter. Utskottetfår med anledning härav anföra följande. Enligt de principer som har lagt fast för UNI har denna låneordning fill ändamål attfinansiera större investeringsprojekt av infrastrukturkaraktär. Utskottet anseremellertid att det vore värdefullt om UNI också kunde användas för attfinansiera andra större projekt som är av gemensamt intresse för de nordiskaländerna. EnenhäUig riksdag har uttalat att bör ta ett initiativ i FiU1985/86: 30 syfte att få till stånd snabba åtgärder för att förbättra miljön inorra och . I konsekvens härmed bör, enligt utskottetsmening, också uttala att bör ta ett inifiativ i för att UNI skall kunna utnyttjas på det sätt som föreslås imotionen. Utskottet tillstyrker således motion 585. Vad utskottet här anförtbör ges regeringen till känna. delsutskottets hemställan under 13 b) bort ha följande lydelse: 13.beträffande utnyttjande av särskild låneordning i Nordiska Investeringsbanken b)att med bifall fill motionerna 1985/86:567 yrkande 16 och 1985/86:585som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Bemyndigande att uppta lån i NordiskaInvesteringsbanken i (vpk) anser - under förutsättning av bifall tillreservafion 15 - att utskottetshemställan under 14 bort ha följande lydelse: 14.beträffande bemyndigande att uppta lån i Nordiska Investeringsbanken