bet · G901UbU6 · 1985-12-31 00:00:00 — Landstingskommuner får endast anordna studievägar inomområdena vård, konsumtion, jordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäring. 3 8 Varje del av landet skall i fråga om varje studievägingå i elevområdet för någon kommuns eller landstingskommuns gymnasieskola, om inte an nat föreskrivs av regeringen eller den myndighet som regeringen bestäm- 4 § Varje kommun som anordnar gymnasieskola är elevområdeför samt liga studievägar vid skolan. 1 elevområdet för en eller flera av skolans studievägarskall ingå även en eller flera andra kommuner eller delar därav (utökatelevområde), om det behövs med hänsyn till 3 8 eller av andra skäl. Utökatelevområde kan även bestämmas i fråga om en speciell verksamhet som inte utgörstudieväg. Motsvarande gäller för landstingskommuner som anordnargymnasieskola. 5 8 Regeringenbestämmer vilken eller vilka myndigheter som skall besluta om utökatelevområde. 6 8 Till ettelevområde hör den som är bosatt i riket och som 1. är kyrkobokfördinom elevområdet, 2. inte ärkyrkobokförd i riket men vistas stadigvarande inom elevområdet eller 3. inte ärkyrkobokförd och inte heller har stadigvarande vistelseort i riket men förtillfället uppehåller sig inom elevområdet. Allmänna förutsättningar för intagning i gymnasieskolan 7 8 Den som är bosatt i riket och uppfyller föreskrivnabehörighetsvill kor har rätt att i mån av plats få utbildning i gymnasieskolan, om inte annat följer av föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som Föreskrifter om behörighetsvillkor och om urval blandinträdessökande UbU 1985/86:6 meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. 8 8 Av behöriga sökande till en studieväg i en kommunseller landstings kommuns gymnasieskola skall i första hand tas emot de som tillhör elev- området för studievägen vid skolan. Med dessa skall likställas de som med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den kommunens eller landstingskommunens gymnasieskola. 1 andra hand skall tas emot andra behöriga sökande, om deinte kan beredas plats på studievägen vid den skola vars elevområde de tillhör. Fråga om en sökande skall tas emot trots att han intetillhör elevområdet för studievägen vid skolan prövas av styrelsen för skolan,om inte annat följer av 9 8. 9 8 Innan en kommun eller landstingskommun i singymnasieskola ett läsår eller en annan sådan studieperiod tar emot en sökande, som inte hör till skolans elevområde för studievägen, skall styrelsen för skolan inhämta yttrande från styrelsen för hemkommunens eller hemlandstingskommu nens skola, om den har samma studieväg. Detta gäller dock inte om det med hänsyn till tidigare yttrande är onödigt. Om den första styrelsen anser att sökanden skall las emotmen den andra styrelsen avstyrker, skall den förslå styrelsen överiämna ärendettill . Om skolhuvudmännen är kommuner i olika läneller om någon av dem är en landstingskommun, skall ärendet överiämnas tillskolöverstyrelsen för avgörande. 10 8 Beslut av enlokal styrelse eller länsskolnämnd i ärende om mottagande av en sökande i enkommuns eller landstingskommuns gymnasieskola, till vars elevområde förstudievägen sökanden inte hör, får överklagas av sökanden hosskolöverstyrelsen genom besvär. Beslut av får inteöverklagas. 11 8 Den somenligt 8- 10 §S har tagits emot i en kommuns eller landstingskommunsgymnasieskola ett visst läsår eller annan sådan studieperiod har rätt att gåkvar hela studieperioden, även om de förhållanden som låg till grund förbeslutet ändras . 12 § Andra frågor om intagning till studievägar än somavses i 8 8 tredje stycket skall prövas av en intagningsnänind, om inte annat följer av tore skrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. skall ha minst fem ledamöter. Blanddessa skall finnas företrädare för gymnasieskolan och samt förallmänna intressen. Ledamöterna skall utses av den eller de statliga ellerkommunala myndigheter som regeringen bestämmer. Intagningsnämndensbeslut får inte överklagas. 13 8 Regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer får meddela föreskrifter om möjlighet att inrätta intagningsnämnder som är gemensamma för gymnasieskolan och en eller flera andra utbildnings- Isådana föreskrifter får göras undantag från 12 8 andra stycket UbU1985/86:6 och från 4 kap. 6 8 första stycket vuxenutbildningslagen (1984: 1118). 14 § Avgifter får inte tas ut för ansökan tillgymnasieskolan. Utbildning en skall vara kostnadsfri för eleverna. Dessa skall utan kostnad ha tillgång till böcker, skrivmateriel, verktyg och andra därmed jämförliga hjälpmedel som behövs för utbildningen. Huvudmannen får dock besluta att eleverna skall hålla sig med vissa egna sådana hjälpmedel. I verksamheten får också förekomma enstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad för eleverna i något annat avseende. 15 8 I fall somavses i 16 och 17 §8 skall ersättning (interkommunal ersättning) betalas, ominte annat följer av 18 § eller av överenskommelse. 16 8 Om en kommunpå en studieväg i sin gymnasieskola har tagit emot någon som har en annanhemkommun, skall hemkommunen betala ersättning till den mottagande kommunenför dess kostnader för elevens skolgång. När den mottagande kommunen inte hör till någonlandstingskommun, gäller dock 17 8 andra stycket i fråga om stiidievägar inomområdena vård, jordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäring. 17 8 Om en landstingskommun på en studieväg i singymnasieskola har tagit emot någon som har en annan hemlandstingskommun eller en hem kommun som inte hör till någon landstingskommun, skall hemlandstings kommunen eller hemkommunen betala ersättning till den mottagande landstingskommunen för dess kostnader för elevens skolgång. Om en kommun, som inte hör till någon landstingskommun, isin gymnasieskola på en studieväg inom något av områdena vård, jordbruk, skogsbrukoch trädgårdsnäring har tagit emot någon som har en annan hemkommun, skallersättning betalas av hemlandstingskommunen. Hör inte heller hemkommunen tillnågon landstingskommun, skall ersättningen betalas av hemkommunen. 18 8 Hemkommuneneller hemlandstingskommunen är inte skyldig att betala ersättning, om den somkräver ersättning inte har iakttagit vad som föreskrivs i 9 § eller har tagitemot sökanden i strid mot länsskolnämndens eller beslut. 19 § Om parternainte kommer överens om annat, skall ersättningens storlek bestämmas enligtföreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmerfår meddela föreskrifter om parternas kostnadsansvar i fall då eleven får ny hemkommununder pågående studieperiod och parterna inte är ense om hur fördelningenskall göras. 20 § Vid oenighet om rätten till ersättning eller omersättningens storlek skall frågan avgöras av länsskolnämnden. Om parterna är kommuner som hör till olika län eller någon av parterna är en landstingskommun, skall beslut i ärenden om ersättning fåröverklagas hos UbU 1985/86:6 genom besvär.Skolöverstyrelsens beslut får inte över- Bil. 21 8 Kommuner får anordna gymnasial lärlingsutbildningenligt föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer. Gymnasial lärlingsutbildning innebär att en elev igymnasieskolan är lärling hos ett företag eller motsvarande ochhuvudsakligen genom företagets försorg får utbildning för ett visst yrke enligten plan som är fastställd eller godkänd av en statlig eller myndighet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmerfår meddela föreskrifter om elevområden och interkommunal ersättning förgymnasial lärlingsutbildning. 1 8 Varje landstingskommun skall anordna särskola förpsykiskt utvecklingsstörda barn och ungdomar som är bosatta inomlandstingskommunen. Motsvarande gäller för kommuner som inte ingår i någonlandstingskom- 2 § En landstingskommun får till en kommun som ingår ilandstingskom munen överlåta att anordna särskola för barn och ungdomar som är bosatta i kommunen, om kommunen medger det och regeringen lämnar sitt till stånd. 3 8 1 omsorgslagen finnsbestämmelser om omsorgsnämnd. skall vara lokal styrelse för landstingskommunens särskola,om inte annat följer av 4 8. Detsamma gäller i fråga om kommun som inte ingår inågon landstingskommun. Föreskrifterna i 2 kap. 6 8 gäller även beträffandeomsorgsnämnden och dess verksamhetsområde enligt denna lag. 4 8 En landstingskommunfår med bibehållande av huvudmannaskapet överlåta ledningen av en enhet avsärskolan till skolstyrelsen i den kommun där enheten är belägen, om kommunenmedger detta. I ett sådant fall skall skolstyrelsen vara lokal styrelse enligtdenna lag. 5 § När en kommunanordnar särskola med stöd av 2 6, skall kommunens skolstyrelse vara lokalstyrelse för skolan. Om det finns omsorgsnämnd i kommunen, fårkommunfullmäktige bestämma att omsorgsnämnden i stället för skolstyrelsenskall vara lokal styrelse för särskolan. Särskolans uppbyggnad och innehåll 6 8 Särskolan omfattar grundsärskola och träningsskolasamt yrkessär skola. 7 8 Grundsärskolan omfattar tio årskurser, som föidelas på lågstadium, UbU1985/86:6 mellanstadium och högstadium enligt föreskrifter som meddelas av rege- Bil.2 ringenellerden myndighet som regeringen bestänmier. Detsamma gäller träningsskolan. Den iir avsedd för eleversom inle kan gå i grundsärskolan. 8 8Yrkessärskolan bygger på grimdsiirskolan och iriiningsskolan. 1 yrkessärskolanskall eleverna fä yrkesutbildning, yrkesiräning eller verksamhetsträning. 9 8 Eleverna isärskolan skall så längl del är möjligt fä en utbildning som motsvarar den somges i och gymnasieskolan. Utbildningen skall anpassas efter varjeelevs förutsättningar. 10 8 Den lokala styrelsen avgör om en elev skall gå igrundsårskolan eller träningsskolan. Beslut i ett sådant ärende får överklagas hos skolöverstyrelsengenom besvär. beslut får inte överklagas. 11 8 Särskolanskall så långt det är möjligt organiseras på ett sådant sätt, att eleverna inteblir tvungna att bo utanför det egna hemmet på grund av skolgången. 12 8 I omsorgslagenfinns föreskrifter om särskilda omsorger i form av boende i familjehem ellerelevhem för barn och ungdomar som behöver bo utanför föräldrahemmet. 13 8 Utbildningeni särskolan skall vara kostnadsfri för eleverna. Dessa skall kostnad hatillgång till böcker, skrivmateriel, verktyg och andra därmed jämförligahjälpmedel som behövs för utbildningen. I verksamheten får dock förekommaenstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad för eleverna. Huvudmannen skall för eleverna kostnadsfritt anordnaskolskjuts, om sådan behövs med hänsyn till färdvägens längd,trafikförhållandena, elevens handikapp eller någon annan särskildomständighet. 1 8 Specialskolan skall för utbildning på grundskolenivåha tio årskurser, som fördelas på lågstadium, mellanstadium och högstadium enligt före skrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Ispecialskolan kan också ingå utbildning som avses i 3 kap. 19 8. 2 § Dcsomgår ispecialskolan i stället för i eller motsvarande del av särskolanskall så långt det är möjligt få en utbildning som motsvarar den som ges igrundskolan. Utbildningen skall anpassas efter varje elevs förutsättningar. 3 § Utbildningeni specialskolan skall bedrivas vid flera särskilda enheter. För varje enhetskall det finnas en lokal styrelse. Regeringen meddelar föreskrifter omenheterna och deras upptagningsområden. Utbildningi specialskolan kan också anordnas i särskilda klasser som är 43 förlagdatill men leds av en lokal styrelse för specialskolan. 4 8 1förhållande till eleverna i specialskolan skall staten svara för sådana UbU1985/86:6 kostnader som kommunerna skall svara för i . 5 8 Hemkommunenskall betala ersättning till staten för kostnader för den som är elev i någonav specialskolans årskurser 1-10. Detta gäller dock inte om eleven går i ensådan särskild klass av specialskolan som är förlagd till hemkommunensgrundskola. Ersättning till staten skall lämnas med det belopp perelev och termin som med stöd av 4 kap. 19 § föreskrivs i fråga om grundskolanselever i årskurs med samma nummer. För elever i årskurs 10 i specialskolanskall samma belopp gälla som för elever i årskurs 9 i . 1 § Utbildningeni sameskolan skall ha en samisk inriktning men i övrigt vara densamma somutbildningen i . 2 8 Samers barnfår fullgöra sin skolplikt i sameskolan i stället för i . Detsammagäller andra barn, om det finns särskilda skäl. 3 8Sameskolstyrelsen beslutar om intagning av elever i sameskolan. Styrelsensbeslut i sådana ärenden får överklagas hos genom besvär.Skolöverstyrelsens beslut får överklagas hos regeringen genom besvär. 4 § I förhållandetill eleverna i sameskolan skall staten svara för sådana kostnader somkommunerna skall svara för i . 1 8 Vanlig skolplikt får fullgöras i en fristående skola,om skolan är godkänd för ändamålet. Godkännande skall meddelas, om skolans utbildning gerkunskaper och färdigheter som till art och nivå väsentligen svarar mot dekunskaper och färdigheter som förmedlar och skolan även i övrigtväsentligen svarar mot allmänna mål. Ärenden om godkännande skall prövas av skolstyrelsen i denkommun där skolan skall bedriva sin verksamhet. 2§ Den som har vanlig skolplikt men som är endast förkortare tid bosatt i riket eller som har andra särskilda skäl att få enutbildning med internationell inriktning får fullgöra sin skolplikt i enfristående skola med sådan inriktning (internationell skola), om skolan avregeringen har godkänts för ändamålet. För godkännande krävs att skolans utbildning som helhetbetraktad är likvärdig med . Skolan skall förmedla kunskaper ochfärdigheter som underiättar fortsatt skolgång utomlands. Undervisning isvenska språket och om svenska förhållanden skall meddelas i den omfattning somde här bosatta eleverna behöver. 3 8 Särskild skolplikt får fullgöras i en friståendeskola, om skolan är godkänd för ändamålet. Godkännande skall meddelas, om skolan ger eleverna enutbildning som väsentligen svarar mot den som de skulle få i särskolan ellerspecialskolan. Enytteriigare förutsättning är att eleverna i samband med utbildningen UbU1985/86:6 bereds erforderliga omsorger. Ärenden om godkännande skall prövas av den lokalastyrelsen för särskolan eller specialskolan. 4 8 Om ett barn har handikapp som enligt 3 kap. 3 8 kanvara grund för särskild skolplikt, får barnet fullgöra sin skolplikt i en godkänd fristående skola endast om 1. skolan är godkänd för elever som har särskild skolpliktpå grund av samma handikapp som barnet eller 2. bametändå bedöms kunna tillgodogöra sig utbildningen vid skolan. Bedömningen enligt första stycket 2 ankommer på den lokala styrelsen försärskolan eller specialskolan. 5 8 Friståendeskolor som avses i 1-3 §8 skall i fråga om sin utbildning för skolpliktigaelever stå under och länsskolnämndens tillsyn. 6 8 Skolstyrelsenskall ha den omedelbara tillsynen över utbildningen för skolpliktiga i sådanfristående skola i kommunen som avses i I och 2 88. Den omedelbara tillsynen över utbildningen förskolpliktiga i sådan fristående skola som avses i 3 8 skall handhas av denlokala styrelsen för särskolan eller specialskolan. 7 § Om en fristående skola inte längre uppfyller kravenför godkännande ijch bristerna inte avhjälps efter påpekande för huvudmannen, skall god kännandet återkallas. Återkallande beslutas i fråga om internationella skolor avregeringen och i fråga om andra skolor av den lokala styrelse som beslutar omgodkännande. 8 § Ettdelegationsuppdrag enligt 3 kap. 12 § andra stycket kommunallagen (1977: 179)får inte omfatta befogenhet att meddela eller återkalla godkännande för enfristående skola enligt denna lag. 9 § I enfristående skola som avses i 1-3 8§ får ett barn, som inte har uppnåttskolpliktsåldern, tas in i utbildning för skolpliktiga endast om den lokalastyrelsen med stöd av 3 kap. 8 § har tillåtit att barnet börjar sin skolgång iförtid. 10 § När en skolpliktig elev börjar eller slutar vid enfristående skola, skall huvudmannen för skolan lämna uppgift om detta till skolsty relsen i elevens hemkommun. I 3 kap. 14 § finns föreskrifter om uppgiftsskyldighet vidvissa fall av frånvaro. 11 § Beslut av lokala styrelser i ärenden om godkännandeeller återkal lande av godkännande för en fristående skola enligt 1, 3 eller 7 § eller i ärenden som avses i 4 8 får överklagas hos genom be svär. beslut får överklagas hos regeringen genom be- 10 kap.Särskilda utbildningsformer UbU 1985/86:6 1 8 En internatskola kan på framställning frånhuvudmannen ges ställ- Bil. 2 ning av riksinternatskola genom beslut av regeringen. Kommimer och enskilda kan vara huvudmän för riksinternatskolor. En riksinternatskola skall ha till uppgift att anordnautbildning, som motsvarar och gymnasieskolan eller endera av dessaskolformer, för i första hand barn och ungdomar som har utlandssvenskaföriildrar eller har behov av miljöombyte eller som är från glesbygd och intekan beredas tillfredsställande inackordering. 1 den del en riksinternatskola motsvarar grimdskolan skallden i fråga om rätten att fiillgöra skolplikt diir anses vara en enligt 9 kap.1 8 godkänd fristående skola. 1 fråga om riksinternalskolornas organisation ochtillsynen över dem meddelas föreskrifter av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer. 2 8 Under vistelse i ett sådant hem som avses i 12 8 lagen(1980:621) med siirskilda bestiimmelser om vård av unga skall skolpliktiga barn. som inle lämpligen kan fullgöra sin skolplikt på annat sätt. fullgöra den genom alt delta i utbildning vid hemmet. Sådan utbildning skall anordnas genom huvudmannens försorg. Den skall med nödvändiga avvikelser motsvara utbildningen i . Inte längre skolpliktiga som vistas i hem som avses iförsta stycket skall genom huvudmannens försorg ges möjlighet att få sådanutbildning som de behöver och inte lämpligen kan få på anfiat sätt. Regeringen eller den myndighet som regeringen besliimmermeddelar föreskrifter om utbildningens niirmare innehåll, dess organisation ochtillsynen över den. 3 8 För sådana elever i , särskolan,specialskolan och sa- mcskolan som på grund av sjukdom eller av liknande skäl inte kan delta i vanligt skolarbete skall särskild undervisning anordnas på sjukhus eller motsvarande, i elevens hem eller på annan lämplig plats. Särskild undervisning anordnas av skolhuvudmännen. Dennefår överlåta ål sjukvårdshuvudman eller någon annan alt anordna sådan undervisningenligt föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet somregeringen besliimmer. Särskild undervisning skall stå öppen även för dem somfullgör skolplikt utanför det offentliga skolväsendet. 4 8 Eu skolpliktigt barn skall medges all fullgöraskolplikten på annat sätt än som anges i denna lag. om det framstår som ett fullgott alternativ till den utbildning som annars står barnet till buds enligt lagens föreskrifter. Behov av insyn i verksamheten skall kunna tillgodoses. Medgivande kan lämnas för upp till i sänder. Underdess giltighetstid skall prövas hur verksamheten utfaller. Medgivandet skallåterkallas med omedelbar verkan, om nödvändig insyn i verksamheten inte geseller om det av annat skäl inle kan antas all förut.sättningar för godkännandefortfarande föreligger. 5 8 Frågor enligt 4 8 prövas av skolstyrelsen i barnelshemkommun. Om barnet har sådant handikapp som enligt 3 kap. 3 8 kan vara grund för siirskild skolplikt, ankommer dock prövningen på , som skall höra innan ett medgivande lämnas eller återkallas. Beslut isådana ärenden får överklagas hos kammarrätten genom besvär: 11 kap.Skolhälsovård UbU 1985/86:6 1 8 Skolhälsovård skall anordnas för eleverna igrundskolan, särskolan. 2 specialskolan och sameskolan. I gymnasieskolan skall skolhälsovård anordnas för elevernapå studievägar, som är minst ett läsår långa, och för eleverna i gymnasiallärlingsutbildning. För elever på kortare studievägar i gymnasieskolan börskolhälsovård anordnas. 2 8 Skolhälsovården har till ändamål att följa elevernasutveckling, beva ra och förbättra deras själsliga och kroppsliga hälsa och verka för sunda levnadsvanor hos dem. Skolhälsovården skall främst vara förebyggande. Den skallomfatta hälsokontroller och enkla sjukvårdsinsatser. För elever i särskolanoch specialskolan skall i skolhälsovården också ingå särskilda undersökningarsom föranleds av deras handikapp. Förskolhälsovården skall finnas skolläkare och skolsköterska. 3 § Varje elev i eller sameskolan skallgenomgå allmän hälsokontroll en gång på varje stadium. Den första kontrollen skall äga rum första läsåret. Eleven skall också genomgå kontroll av syn och hörsel och andra begränsade hälsokontroller, som anordnas för alla mellan de all- miinna hJilsokontrollerna. Om skolläkaren på förekommen anledning anser att en visselev i eller sameskolan behöver undersökas utöver vad som följerav första stycket, skall eleven genomgå sådan undersökning. Eleverna i de delar av särskolan och specialskolan sommotsvarar skall när det behövs genomgå särskilda undersökningar somföranleds av deras handikapp. I övrigt gäller bestämmelserna i första och andrastyckena även för dessa elever. 4 § Eleverna påsådana studievägar i gymnasieskolan, som är minst ett läsår långa, och elevernai yrkessärskolan skall beredas tillfälle att genomgå minst en allmänhälsokontroll. Eleverna i yrkessärskolan skall också erbjudas särskildaundersökningar som föranleds av deras handikapp. 5 § Elever somavses i 1 8 första och andra styckena har rätt att vid behov anlitaskolhälsovården utöver vad som följer av 3 och 4 S§. 6 8 Denskolhälsovård som eleverna har rätt till skall vara kostnadsfri för dem. 7 8 Huvudmannenför skolan skall även anordna skolhälsovården, om inte annat följer avföreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer. 8 8Skolöverstyrelsen och länsskolnämnden skall ha tillsyn över skolhälsovården. 12 kap. Övriga föreskrifter 1 8 Regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer får med dela ytterligare föreskrifter om organisationen av det offentliga skolväsen det samt om kommuners och landstingskommuners befattning i övrigt med 47 utbildning som avses i denna lag. 1 fråga om organ för samverkan eller annan liknandeverksamhet inom UbU 1985/86:6 det offentliga skolväsendet får regeringeneller den myndighet som rege- Bil. 2 ringen besliimmer meddela föreskrifterom alt ledamöter i organet eller andra förelriidare utses och entledigas avenskilda. Med enskilda avses även omyndiga elever och sammanslutningar avsådana. 2 8 Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter ommöjlighet all låta enskilda och andra utomstående svara för enstaka inslag iverksamheten inom del offentliga skolväsendet. 3 § Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter ommöjligheter att inom det offentliga skolviisendet bedriva utbildning, sombygger på samverkan mellan olika skolformer inom det offentliga skolväsendeteller mellan en sådan skolform och någon annan utbildningsform. I sådanaföreskrifter får göras undantag från organisatoriska bestämmelser i denna lag. 4 8Försöksverksamhet får anordnas inom det offentliga skolväsendet enligtföreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringenbesliimmer. 1 sådana föreskrifter lar göras undanlag från organisatoriskabestämmelser i denna lag. 5 8 1 fråga ommottagande i det offentliga skolväsendet av elever som inte räknas som bosattai riket gäller föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer. 6 8 Regeringeneller den myndighe! som regeringen bestämmer får utan hinder av föreskrifternai 4 kap. 15 S och 5 kap. 14 8 meddela föreskrifter om skyldighet för den somvill genomgå särskilt anordnad prövning i grimdskolan eller gymnasieskolan altbetala avgift som tillfaller staten. 7 8 Bestämmelserom uppdragsutbildning i anslutning till gymnasieskolan finns i lagen(1985:000) om uppdragsutbildning i anslutning till det kommunala skolviisendetm.