bet · G901AU5 · 1985-12-31 00:00:00 — om arbetstid och ledighet I betänkandet behandlas olika frågor om arbetstid,semester och annan ledighet med anledning av 16 motioner från den allmännamotionstiden under det förra . Utvecklingen pä arbeistidsområdet följs avdelegationen för arbetslidsfrägor, DELFA, som fick nya direkliv.Moderata samlingspartiet och kommunisterna föreslår från skildautgångspunkter ändrade riktlinjer för DELFA:s arbete. Tre av motionerna gäller arbelslidsuliaget för vissayrkeskategorier, nämligen läkare och polismän. Två av motionerna förordarregionalt avgränsade försök med arbetsdelning, i resp.Västernorrlands län. En motion slutligen förordar utredning om möjlighet tilllångledighet i form av ulvecklingsär för löntagare. Samtliga motionsyrkanden avstyrks av ulskollel. Från moderata samlingspartiels sida begärs ikommillémotionen en översyn av semesierlagen i syfte all förenklaregelsystemet. 1 tvä motioner av företrädare för kommunisternaföresläs dels en utredning om inrättande av en allmän semesterlönefond, delsändring av lagens regler om sparad semester. Inle heller dessa yrkanden biträdsav ulskoltet, som bl. a. hänvisar till alt regeringen beslutattillsälta en kommitté för översyn av semesiervillkoren. I tre motioner, varav en är den redan nämndakommiltémolionen från moderata samlingspartiel och en är en kommiltémotion fråncenlerparliel, begärs en översyn av ledighetslagstiftningen i syfte alt bättreanpassa denna till särskill de mindre företagens situation. De lagar somsärskill nämns i sammanhanget är studieledighelslagen och förtroendemannalagen. Belräffandeföräldraledighelslagen föreslås i en partimolion från center- I 1985/86. partiet enförlängd räll till ledighet pä för småbarnsföräldrar. En AU1985/86:5 annan motion (s) gäller förläggningen av den sexlimmarsdag som sammalag ger småbarnsföräldrar rätt till. Ulskoltet föreslår all även dessa motioner lämnas utanbifall. Till della betänkande har fogals tio reservationer, varaven är gemensam för m, fp, c. Fyra har avgetts av m, fyra av vpk och en av c. 1984/85:330 av m. fl. (c), vari yrkas 6. all hos regeringen begären samlad översyn avledighelslag-stifiningen i enlighet med det anförda. Motionen behandlas i övriga delar i AU 1985/86:1 och 6. 1984/85:545 av m. fl. (vpk), vari yrkas 1. all riksdagenhos regeringen hemställer om förslag om förkortning av arbelsliden lill sexlimmar fr. o. m. för skifiarbetare och grupper med tunga ochhälsofarliga yrken, 2. alt riksdagenhos regeringen hemställer all en utredning lillsäils i syfte all framläggaförslag om begränsning av skiftarbetet och arbete pä obekväm arbetstid ienlighet med vad i motionen anförs. 1984/85:547 av m. fl. (vpk), vari yrkas 1. all riksdagenuttalar alt en förkortning av arbetsdagen lill bör genomföras föreutgången av 1980-lalel och alt flexibla och konjunktur-anpassade arbetstiderinte bör användas på arbetsmarknaden, 2. alt riksdagenhos regeringen som ett första steg i en förkortning av arbelsliden lill sexlimmars arbetsdag hemställer om förslag om minskning av arbetsdagen lill sjutimmar fr. o. m. den , 3. all riksdagenhos regeringen hemställer om förslag om förkortning av arbetsdagen till sextimmar fr. o. m. för skifiarbetare och grupper med tunga ochhälsofarliga yrken, 4. alt riksdagenhos regeringen hemställer om förslag lill begränsning av överlid enligt vad imotionen anförs, 5. att riksdagenhos regeringen hemställer om nya direkliv för DELFA om alt utarbeta en planfören generell arbetstidsförkortning lill sex timmars arbetsdag, enligt vad imotionen anförs. 1984/85:775 av m. fl. (vpk), vari yrkasall hos regeringen hemställer om tillsättandet av en utredning somsyftar till all en allmän semeslerlönefond inrättas enligt vad i motionenanförs. 1984/85:905 av (vpk) och (vpk), vari yrkas all beslular att sparad semesterledighet skallkunna las ut även augusti och antar följande förslag lill ändring isemesterlagen (1977:480) all gälla från den ; NuvarandeIvdelse Föreslagen Ivdelse AU 1985/86:5 Önskararbetare få ut Önskar arbetare fä ut minst femsparade semesterdagar, minsl fem sparade semesterdagar, skall dessa och hela semeslerledig- skall dessa och hela semesterledig heten för semesteråret utgå i en heten för semesteråret utgå i en följd, om ej annat har avtalats. följd, omej annat har avtalals. Arbetstagare har även rätt att i anslutning tillhuvudsemestern taga i anspråk sparade semesterdagar augusti. 1984/85:1108 av (), vari yrkasattriksdagen hos regeringen begär skyndsam utredning och förslag lillundantagsbestämmelser från arbetstidslagen (1982:673) i enlighet med vad som imotionen anförts. 1984/85:1112 av (vpk), vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omVästernorrlands län som försökslän för sextimmarsdagen. 1984/85:1142 av m. fl. (c), vari yrkasall beslutar att hos regeringen begära förslag så att denlagstadgade rätten lill tjänstledighet för värd av små barn förlängs lill treär. Beträffandemotiveringen hänvisas lill motion 1984/85:1138. 1984/85:1157 av () och iRöstänga (fp), vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen lill kännavad som i motionen uttalas om ett pilotprojekt i med frivilligarbetsdelning. Yrkande 2i motionen har behandlats i AU 1984/85:11. 1984/85:1466 av m. fl. (c, m, fp), variyrkas att som sin mening ger regeringen lill känna vad som i motionenanförts angående behovet av en översyn av ledighelslagarna. 1984/85:2122 av (), vari yrkas allriksdagen hos regeringen anhåller om en utredning av frågan om ettulvecklingsär för anslällda. 1984/85:2279 av (), vari yrkas allriksdagen ullalar alt generösa dispenser bör ges frän gällandearbelstidsbeslämmelser lill läkare och annan sjukvårdspersonal, som önskararbeta överlid pä sin ordinarie arbetsplats för alt avveckla patientköer. Beträffandemotiveringen hänvisas lill motion 1984/85:2277. 1984/85:2644 av (), vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär utredning om lämpliga åtgärder för all regleraläkararbelstiden pä ett med hänsyn lill uppgiften rimligt sätt. 1984/85:2645 av m. fl. (s), vari yrkas allriksdagen hos regeringen begär förslag lill ändring av 8 § lagen om rätt tillledighet för vård av barn så all det av lagtexten framgår att ledigheten ärsammanhängande och inle kan uppdelas mol arbetslagarens vilja. 1984/85:2687 av () och Ann-CathrineHaglund (m), vari yrkas all hos regeringen anhåller om förslag lill förenkling av arbetstidslagarna i syfte att åstadkomma större frihet alt sluta individuella avtal om arbetstidens längd och förläggning. 1984/85:2715av m.fl. (m), vari yrkas AU 1985/86:5 19. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angåendearbelslidslagsliflningen, 20. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angåendeöversyn av de s. k. ledighetslagarna, 21. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angåendeöversyn av semesterlagen (1977:480). Motionenbehandlas i övriga delar i AU 1985/86:1 och 3. 1 det följande behandlar utskottet olika frågor omarbetstid, semester och annan ledighet med anledning av motioner från allmännamotionstiden vid del förra . Till skillnad från tidigare är har delsynts lämpligt all sammanhållet behandla dessa frågor i ett gemensamtbelänkande. För över-skådlighetens skull har dock gjorts en uppdelning iavsnitt som motsvarar den traditionella indelningen av ämnesområdet. Frågor om arbetstid och semester bereddes 1. o. m. 1982/83ärs av socialutskottet. Veckoarbetstiden för hellidsarbelande är normalt 40 limmarsedan den . Nuvarande arbetstidslag tillkom senare, nämligen är1982, och blev gällande frän den . Utvecklingen på arbelslidsomrädel följs sedan är 1974kontinuerligt av delegationen för arbetslidsfrägor (DELFA). Nya direktivutfärdades är 1983 för delegationen som tillfördes parlamentariskrepresentation. Huvuduppgiften är enligl de nya direktiven att "ur ettbrett perspektiv ta fram underlag för all stimulera lill debatt och ökadekunskaper om arbetstidernas roll vad gäller sysselsättning, samhälls- ocharbetsmiljö, jämställdhet, fördelningsfrågor m. 1 förra årets betänkande om arbetstid och ledighet, AU1984/85:2, lämnades pä s. 3 11 uppgifter om innehållet i lagstiftning ochvissa kollektivavtal pä detta område, om arbetstidens utveckling i ochutomlands samt om DELFA;s verksamhet. Inriktningen av DELFA:s arbeietas upp från skildautgångspunkter i tvä av motionerna. Enligt motion 1984/85:2715 av AlfWennerfors m. fl. (m) bör inriktningen vara alt arbetstidslagsliftningen skallbegränsas och att flexiblare arbetstider skall främjas. Betydelsen av generellalagstadgade arbetstidsförkortningar i hittillsvarande former ifrågasätts.Vänslerpartiel kommunisterna förordar i motion 1984/85:547 däremot all DELFA;sarbete skall inriktas på planeringen för en generell arbetstidsförkortningtill sex timmars arbetsdag. Vad först gäller inriktningen av DELFA;sutredningsverksamhet enligt motion 1984/85:2715 (m) så hänvisas i denna tillden ökade decentraliseringen av boende och arbelsplatser samt till minskningenav antalet arbetsplatser inom den direkta varuproduktionen och till ökningeninom ijänsle- Detta sägs göra det möjligt att la betydligt större hänsyn AU1985/86:5 till individuella önskemål, som produktionen av såväl varorsom tjänster förutsätter flexibilitet och variationsmöjligheter. Del är därförnödvändigt att regelsystemen på arbetsmarknaden görs sä flexibla som möjligt.Arbetstidslagen liksom semester- och ledighetslagarna innebär emellertid enlångtgående läsning och en begränsning av de möjligheter som måste finnas allanpassa arbetstiderna lill individuella önskemål och de krav som ny teknikställer. Det framhålls vidare i motionen all ett nyll mönsterbörjat utveckla sig pä arbetsmarknaden genom att mänga väljer att arbeta dellidför all kunna kombinera yrkesarbete med värdansvar. Motionärerna räknar med attdet i framliden kommer all finnas ell avsevärt behov av en individuellplanering över livscykeln med hänsyn lill familjeförhållanden, frivilliglarbete, studier etc. Inom produktionen kommer all finnas ell ökat behov av ettvarierat arbetslidsuilag för ull utnyttja högleknologisk och kapitalkrävandeutrustning. Önskemålen kommer sålunda all variera starkt mellan olika individeroch arbetsplatser. Därför är del inle lika naturligt som tidigare allarbetstidsförkortningar i generella och lagstadgade former ger arbetstagarnadet största utbytet, utan regleringen av villkoren bör läggas sä nära denenskilde och arbetsplatsen som möjligt. Därjämte avvisar motionärernaarbetstidsförkortning som elt medel all minska arbetslösheten. Mol den angivna bakgrunden föreslås i motionen, altutredningsarbetet om arbetslidsfrågorna inom DELFA inriktas på all begränsalagstiftningen på arbelslidsomrädel till vad som är absolut nödvändigt medhänsyn till hälso- och skyddsaspekter liksom lill de oavvisliga rättigheterlill semester och ledighet som arbetstagaren bör ha. I stället bör arbetstagareoch arbetsgivare ges vida ramar alt träffa avlal individuellt och kollektivt. En i sak liknande uppfattning ullrycks i motion1984/85:2687 av () och (). Även i dennamotion påkallas en förenkling av arbetstidslagarna i syfte alt åstadkommastörre frihet att sluta individuella avlal om arbetstidens längd ochförläggning. De direktiv som gäller för DELFA innebär alt delegationensarbete skall vara brett upplagt och stimulera till debatt i arbetstidsfrågorna.Främst genom sin skriftserie har delegationen över åren lämnat värdefullabidrag till belysning av dessa frågor. Flexibla arbetstider i den bemärkelsesom avses i de båda föreliggande motionerna har behandlats i tre av de publikationersom har givits ut , och olika synpunkter på för- och nackdelar har därvidkommit fram. Allmänt selt delar utskottet uppfattningen all man bör vara öppenför diskussioner om nya former för arbetstider, som å ena sidan tillgodoserindividuella önskemål hos de enskilda arbetstagarna och å andra sidan gör delmöjligt all effektivare än utnyttja maskiner och annan utrustning,som konsumentintressena beaktas när del gäller öppettider hosföretag och offentliga inrättningar. Motionärerna går emellertid längre än sä. Deras krav på ennyinriktning av DELFA:s arbele grundas pä uppfattningen all lagstiftningen omarbetstider och ledighet står i vägen för den önskade flexibiliteten och attden därför bör inskränkas. Vad särskilt gäller arbetstidslagen, som behandlas idetta avsnitt, bör erinras om att denna lag i sin helhet är dispositiv. centraltslutna kolleklivavlal kan undanlag göras antingen från hela lagen AU 1985/86:5eller delar av den. Bestämmelserom arbetstider finns i de flesta kollektivavtal,och i vissa fall har lagen helt ersatts med avtalsreglering. Arbetsmarknadensparter kan alllsä själva bestämma om arbetstiden, om deltidsarbete skallanordnas och annat som påverkar arbetstiden. kan vidare vissverksamhel eller delar av verksamhel undantas frän lagen. Del är vidaremöjligt all undanta vissa arbetstagare eller kategorier av arbetstagare.Därjämte är del möjligt all på del lokala planet träffa tillfälligauppgörelser, något som ytterligare ökar flexibiliteten. 1 DELFA;s senasterapport, (nr 13), som utkom , finns konkreta exempel på flexiblaarbelstidslös-ningar som har genomförts vid svenska industriföretag. Det sagdavisar all arbetstidslagsliftningen inte medför sådana låsningar sommotionärerna gör gällande. Inte heller av andra skäl anser ulskollel alt del ärmotiverat med de långtgående begränsningar av lagstiftningen som motionärernasyftar till. Därav följer att utskottet inte vill ansluta sig lill all DELFA;sutredningsverksamhet skall fä den i motionen begärda inriktningen. Med hänvisningdärutöver till att semester- och ledighetslagsliftning behandlas i det följandeavstyrker ulskollel följaktligen motion 1984/85:2715 i den nu akluella delenliksom motion 1984/85:2687 med dess i sak likartade syfte. Tankarna på en ökad flexibilitet belräffande arbetstidernaavvisas av kommunisterna, som i stället i motion 1984/85:547förordar en förkortning av arbetstiden till . Riksdagenföreslås göra ett uttalande dels om all en sådan arbelslidsförkorlning börgenomföras före utgången av , dels om att flexibla och marknads- ochkonjunkturanpassade arbetstider inle bör användas på arbetsmarknaden. DELFAbör fä i uppdrag alt snabbt la fram en plan för en generell arbelslidsförkorlningav nämnda slag. Frägan om sex timmars arbetsdag har drivits under lång tidoch har mötts av allmän välvilja, anför motionärerna. Den bör inle fä ledas ini en återvändsgränd genom olika krav på flexibla arbelslidslösningar. Enkortare arbetsdag, fortsätter motionärerna, behövs för barnens skull genom attbåda föräldrarna får samma möjlighet att umgås med dem, för kvinnornas skull genomatt ge dem möjlighet att delta i arbetslivet på lika villkor som männen och förfler jobb eftersom en förkortning av arbetstiden ulan tvekan sägs ge flerarbetstillfällen. En förkortning av arbetstiden förutsätts av motionärerna skemed en full lönekompensation till låg- och mellanlöne-grupperna, varigenomarbetstidsförkortningen skulle bli ell viktigt fördelningspolitisklinstrument. Vidare förutsätter motionärerna att arbetstidsförkortningenkombineras med en kraftig begränsning av övertiden. Som ett första steg i utvecklingen mol föreslår motionärerna alt arbetsdagen minskas lill frånden och all arbetsdagen begränsas förskifiarbetare och grupper med tunga och hälsofarliga yrken. Förslag härom börläggas fram av regeringen liksom om begränsning av övertiden. Elt liknande förslag om begränsning av arbetstiden lillsex limmar för skifiarbetare m. fl. framställs i motion 1984/85:545 av Lars-OveHagberg m. fl. (vpk). I motionen hemställs även om en utredning om att begränsaskiftarbete och arbele på obekväm arbetstid. När det gäller det sistnämnda yrkandethänvisar motionärerna lill all gjorda utredningar har visal på AU1985/86:5 skadliga verkningar för arbetslagarna. Motionärerna menar allskiftarbete och arbete pä obekväm arbetstid endast bör få förekomma när produktionsprocesserav tekniska skäl kräver delta eller i samhällsservice såsom sjukvård ochkommunikationer. (vpk) föreslår i motion 1984/85:1112 altVästernorrlands län görs till försökslän för sextimmarsdagen under förslagsvistre är. Tanken är all genom en praktisk försöksverksamhet utröna olika konsekvenserför samhällsverksamheten i fråga om sysselsättning, ekonomi, barnomsorg,produktivitet, facklig och politisk aktivitet elc. Ett principuttalande från sida om alt sextimmars arbetsdag successivt bör införas har begärts av vpkunder en följd av år. De ovan redovisade motiven för den nu gjordaframställningen är av del slag som brukar anföras till förmän för dennaarbetstidsförkortning. Motiven är oomstridda utom det som gällersysselsättningen. Vilken effekt arbetstidsförkortningar har päsysselsättningen är en fråga som diskuterats livligt och som det råder i höggrad delade meningar om. I vårt land torde man fortfarande allmänt sett varaskeptisk mol tanken att använda arbetstidsförkortning som metod att bekämpaarbetslöshet. publicerades en studie av sysselsättnings- ochproduktionseffekter av arbetstidsförkortningarna i perioden 19631982.Studien harpa DELFA;s uppdrag utförts av docenten , och dessresultat belräffande sysselsättningen är i grov sammanfattning allarbetstidsförkortningarna har lett till ett ökat antalsysselsatta pä den offentliga sektorn men att de inom industrin ochnäringslivet i övrigt inte haft någon som helst inverkan på sysselsättningen.Del sägs inte heller finnas något i undersökningsresultaten som talar för allsysselsättningen skulle komma all öka i framfiden genom ytterligarearbeistidsförkortningar. Utskottet har med delta endast velat redovisa det senaste inläggeti den pågående debatten om arbetstidsförkortningarnas sysselsättningseffekter.Införande av sex limmars arbetsdag kan, såsom bl. a. motionärerna gjort,motiveras även av andra skäl, och det råder i princip en bred enighet om all ensådan arbetsdag ulgör det långsikliga målet för politiken påarbetstids-området. DELFA fyller här en viktig uppgift genom att tillhandahållamaterial som för debatten vidare. Om sålunda enighet råder om själva målsättningen sä harutskottet tidigare är med anslutning frän sida tillagt att del dockmåste ankomma på arbetsmarknadens parter all avgöra vilka prioriteringar ifråga om arbetstidsförkortning och andra former av standardhöjningar som skallgöras för olika grupper av anslällda. Utskottet finner inte anledning attfrångå denna ståndpunkt men vill tillägga att i ell samhällsekonomiskt läge somendast tillåter ett begränsat utrymme för arbetstidsförkortningar sä ligger detnärmast lill hands all avsätta delta utrymme för grupper med särskilda behov.På de nu åberopade skälen avstyrker utskottet den begäran som görs i motion1984/85 ;547 om ett principuttalande av om sex timmars arbetsdag, Somen följd härav avstyrks även yrkandena i motionen om uppdrag lill DELFA allförbereda en övergång lill sex limmars arbetsdag och om begränsning avövertiden. Vidare avstyrker utskottet förslagen i sammamotion och i motion 1984/85:545 om att arbetsdagen frän AU1985/86:5 1986 skall förkortas generellt lill sju limmar och från sammatidpunkt lill sex limmar för skiftarbete och för tunga och hälsofarliga yrken.Det kan påpekas alt i sistnämnda arbeten har kortare arbetstid än enligt lagenredan inforts genom avlal. Frän de allmänna utgångspunkter som ovan anförts kanulskoltet inle hellerlillstyrka den i motion 1984/85:1112 föreslagnaförsöksverksamheten i med sex timmars arbetsdag. Depraktiska förutsättningarna för en sådan försöksverksamhet måste dessutomifrågasättas. Av de nu akluella motionsyrkandena återstår all behandladen i motion 1984/85:545 begärda utredningen om alt begränsa skiftarbete ocharbete på obekväm arbetstid. likartat motionsyrkande behandlades avsocialutskottet vid anlagandel av den nu gällande arbetstidslagen.Socialulskottei hänvisade därvid lill den restriktiva syn utskottet i etttidigare sammanhang hade gett uttryck åt när det gäller användningen avnattarbete. Sammanfattningsvis menade socialutskottet all del frän samhälletssida är önskvärt att i möjligaste mån undvika sådant arbele. Härutöver erinradesocialutskottet om alt parterna med anlitande av möjligheten tillavtalsreglering av skiftar-beisfrägor är 1977 hade träffat avtal för underjordsarbetare och andra som arbetar i kontinuerligttreskift (SoU 1981/ 82:55 s. 12). av godtagnauttalanden är all se som lagstiftarens intentioner, och med hänvisning lill demanser arbelsmarknadsulskoltel del inte behövligt att företa den i motion1984/85:545 föreslagna utredningen. Utskottet avstyrker därför motionen ävenpä denna punkt. Förslag om en regionalt avgränsad försöksverksamhet läggsfram även i motion 1984/85:1157 av () och iRöstänga (fp). De försök som avses i denna motion gäller en frivilligarbetsdelning i omfattande dels några kommuner, dels statligamyndigheter i länet. Motionärerna utgår från all den med arbetsdelningenförenade ar-beislidsförkorlningen skall leda till en minskad arbetsinkomst fördem som deltar i verksamheten. De menar att "en arbetsdelning ocharbetstidsförkortning är kanske trots allt del mest sociala sättet all lösasysselsättningsfrågan pä". Vid tidigare behandling av förslag lill liknandeförsöksverksamhet (AU 1983/84:21 s. 34) har utskottet förklarat sig inle varaberett all tillstyrka arbetsdelning som en metod alt lösa problem påarbetsmarknaden. Utskottet har samma uppfattning och föreslår allmotionen lämnas utan ålgärd från sida. I tre av de föreliggande motionerna gäller fråganarbetslidsullaget för vissa yrkeskategorier, nämligen läkare och polismän. () föreslår i motion 1984/85:2279 allriksdagen skall göra elt uttalande om att generösa dispenser bör ges frånövertidsbestäm-melserna för läkare och annan sjukvårdspersonal. Tanken är allåtgärden skall vara ett säll all minska vänleliderna i öppenvärden. Dispensernaskall ges för läkare m. fl. som önskar arbeta övertid pä sin arbetsplats föralt avveckla paiienlköer. () tar i motion 1984/85:2644 upp ell Av olika utredningar framgår, säger motionären, att vissa AU 1985/86:5läkare bl. a. i samband med kan ha mycket långa arbetspass, upp lill . Misstag och felgrepp på grund av övertrölthet kan förorsakaolyckor, och delta har lett till särskilda regler om arbetstiden på trafikområdet.Motionären anser att liknande regler mol alltför lång arbetstid även bordeövervägas för läkare m. fl. och föreslår att frägan om lämpliga åtgärder förbegränsning av läkarnas arbetstid skall utredas. De båda molionskraven kan synas svårförenliga. alt gäin på den frågan anser ulskoltet all det i båda fallen gäller problem som börkunna lösas avtalsvägen. Del skall inte bestridas att motion 1984/85:2644 har pekatpå ett i praktiken förekommande problem. Om man , som motionären vill,överväger särregler på det område det här gäller kan man emellertid inte undgåatt la hänsyn till att sådana regler skulle komma all beröra en yrkesgrupp somfär förutsättas ha speciell kompetens all bedöma omfattningen av acceptablaarbelstidsmålt med hänsyn lill de gränser som finns för den mänskligaprestationsförmågan. Utskottet vill därför inte föreslå något initiativmed anledning av denna motion. När del gäller motion 1984/85:2279 om ökat övertidsutlagför läkare för all avarbela värdköer vill utskottet tillägga att det är möjligtall även på det lokala planet träffa avtal om ett sådant arrangemang, om detta ansespraktiskt lämpligt och genomförbart. Eflersom motionsförslagel går ut på altfrämja en ökad vårdkapacilet, bör tilläggas att en utökning inle enbart hängerpä arbetslidsregleringen och sjukvårdspersonalens beredvillighet att arbetaöverlid ulan i lika hög grad pä den resurstilldelning som vederbörandesjukvårdshuvudmän är beredda all göra. Med hänsyn till det anförda villutskottet inte heller beträffande den nu förevarande motionen föreslå någotinitiativ från sida. Den redan nämnda frägan om arbetstidsuttaget för polismänaktualiseras av () i motion 1984/85:1108.