bet · G901UU21 · 1985-12-31 00:00:00 — om vissa minoritetsfrågor m. m. I föreliggande betänkande behandlas motioner som rörsituationen för vissa etniska minoriteter, nämligen judarna i ,turkarna i samt kurderna. I motion 1985/86:U512 av GullanLindblad (m) yrkande 1 hemställs 1, att hos regeringen begärenlämpligt internationellt agerande för kurdernas sak, t, ex, iEuroparådet och FN, (yrkande 2 i motionen har behandlats i UU 1985/86:15), I motion 1985/86:U515 av m, fl, (s, m, fp,c och vpk) hemställs 1, att riksdagenmed åberopande av faktaredovisning uttalar sitt stöd förEuroparådets, i motionen återgivna, fyra resolutionskrav, 2, atl riksdagenmed åberopande av faktaredovisning begär att regeringen medföreträdare för den sovjetiska regeringen på lämpligt sätt ger uttryck för attriksdagen står bakom resolution, I motion 1985/86:U521 av () hemställsatt beslutar att hos regeringen begära att man frän svensk sida iESK-arbetet eller i annat lämpligt sammanhang påtalar det förtryck av etniskoch religiös minoritet som i strid med ESK-överenskommelsen gör sigskyldigt till, I motion 1985/86:U522 av m, fl, (vpk)hemställs 1, atl riksdagenhos regeringen begär initiativ till alt ta upp den kurdiska frågan i för mänskliga rättigheter, 2, att riksdagenhos regeringen begär initiativ lill att den turkiska regeringens behandling avden kurdiska befolkningen i tas upp i , (yrkande 3 i motionen har behandlats i UU 1985/86:15 ochyrkandena 4-5 överlämnats lill socialförsäkringsutskotlel). 1 1985/86. Bakgrund UU 1985/86:21 Motion U512 och särskilt molion U522 ger en utförligredovisning av de förhållanden det kurdiska folket lever under i de fyra länderdär de huvudsakligen är bosatta, nämligen , , och . Båda molionerna uppskattar kurdernas antal lill ca 20miljoner. De flesta bor i (ca 10-12 miljoner), den näst största gruppenfinns i (ca 5 miljoner), I bor ca 3 miljoner kurder och i uppemot en miljon. Mindre grupper bor i och och somflyktingar i elt flertal andra länder, däribland och (omkring7 000), heter det i motion U522, Turkiel erkänner inte officielltexistensen av någon kurdisk minoritet; kurdiska organisationer är förbjudna ochanvändningen av del kurdiska språket motarbetas, I och har kurdernamötts av en alltmer hårdnande attityd från statsmakternas sida. Till följd avkriget mellan dessa båda länder ger ibland stöd ål kurder i som slåri opposition mol regimen där, som på motsvarande sätt kan stödjakurder i , De syriska kurderna har utsatts för en repressivpolitik men torde leva under jämförelsevis fria förhållanden med vissamöjligheter att bevara sin kulturella egenart. För en utförligare redogörelsebeträffande kurdernas situation hänvisas till de betänkanden somutrikesutskottet under en följd av är avgivit i frågan, bl, a, UU 1982/83:4, UU1983/84:12, UU 1985/86:2, 1 motion U515, som väckts av företrädare för alla de femriksdagspartierna, anförs atl starkt har begränsat möjligheternaför judarna i landet atl utvandra lill , Även i andra avseenden harlevnadsförhållandena för judarna i avsevärt försämrats, heterdel i motionen. Motionärerna stöder sina up]3gifler bl, a, pä en utförligrapport om judarnas situation i som utarbetats avEuroparådets rapportör i frågan. På grundval av denna rapport har sedermera antagit en resolution, nr 845 (1985), ivilken uppmanas - atl tillåtajudarna i atl leva utan all bli diskriminerade och alt åtnjutarätten att utöva sin judiska religion och sina kulturella traditioner samt atlundervisa i och studera hebreiska - atl upphöra medspridande av antijudisk propaganda - att frige allajudiska samvetsfångar - atl tillåta dejudar som så önskar atl utvandra lill eller'till andra länder. Denna resolution är den senaste i en serierekommendationer och resolutioner som församlingen antagit under entioårsperiod angående förhållandena för judarna i , Motionenutmynnar i att uttalar sitt stöd för de fyra kraven i Europarådetsresolution och att den på lämpligt sätt UU 1985/86:21uttrycker för den sovjetiska regeringen atl slår bakom resolutionen. Judarnas situation i behandlades avriksdagen så sent som (UU 1985/86:2), Ämnet var vidare den 8april 1986 föremål för en interpellationsdebatt i , Interpellanternaredovisade därvid sina uppfattningar om den diskriminerande behandling judiskafamiljer som sökt utresetillstånd ofta utsätts för i , Enhänvisning gjordes också till arbete med frågan, I sitt svar framhöll statsministern - i nära anslutningtill uttalande - all kände oroöver all sovjetiska myndigheter på olika säll försvårar den judiskaminoritetens religiösa och kulturella liv. Denna inställning hade regeringengett uttryck åt i , i FN:s kommission för de mänskligarättigheterna och inom ramen för konferensen om säkerhet och samarbete iEuropa, sade statsministern bl, a. Den turkiska minoriteten i I motion U521 erinras om rapporter attBulgariens regering skulle ha utsatt den turkiska minorilelen i landet förhårda och oacceptabla åtgärder syftande till assimilering av densamma.Myndigheterna uppges bl, a, ha försökt atl framtvinga namnbyten, försvårautövandet av muslimsk religion, hindra undervisning i turkiska språket osv. Etniska turkar har funnits i sedan slutet av1300-talet, Befolkningsgruppen beräknas uppgå till mellan 800 000 och 1miljon, vilket motsvarar av landets totala befolkning. Den borhuvudsakligen i de södra och nordöstra delarna av landet. Turkarna erkändestidigare officiellt som en nationell minoritet i , Den nuvarandekonstitutio-' nen nämner emellertid endast "medborgare avicke-bulgariskl ursprung", vilka där tillerkänns bl, a, rätlen alt studerasill eget språk och utveckla sin nationella kultur, har bl, a, ratificerat FN-konvenlion omavskaffande av alla former av rasdiskriminering, resp, om medborgerliga ochpolitiska rättigheter samt undertecknat slutdokument från konferensen iHelsingfors om säkerhet och samarbete i (ESK), vilka allainnehåller bestämmelser om skydd för minoriteter. Enligt uppgift från och Europarådethar de bulgariska myndigheterna särskilt utsatt den turkiskaminoriteten i landet för ökat tryck att acceptera bulgariska namn. Vidare harturkiska skolor och moskéer stängts. Denna assimileringskampanj skall hakulminerat fram lill i samband med all nyaidentitetskort infördes för hela befolkningen. Rapporterna lalar om demonstrationeroch på sina håll våldsamt motstånd från den turkiska befolkningens sida ochanvändning av vapenmakt av de bulgariska myndigheterna, vilkel skall haresulterat i alt minst 100 personer dödats och flera hundra fängslats. Frånofficiellt bulgariskt håll har förnekats förekomsten av våldshandlingar ochövergrepp. Namnbytena skall ha skell frivilligt. Utskottet UU 1985/86:21 Utskottet har tidigare vid elt fiertal tillfällenbehandlat del kurdiska folkels situation och framhållit atl det rör sig om folkgrupp som ofta förnekats rätten atl ge uttryck åt sin nationellasärart i de stater där den har sin hemvist, I nägra länder har förekommitdirekta förföljelser och diskriminerande behandling av kurderna som etniskminoritet. har utskottel nödgals konstatera all det varit svårt atlväcka en bred internationell opinion till stöd för kurdernas sak. Detta berorinte minst på att kurderna är en av flera minoriteter i området, varsförhållanden de berörda regeringarna inte är villiga alt diskutera iinternationella sammanhang. Två av länderna befinner sig därtill i krig medvarandra; ett tredje erkänner inte existensen av en stor kurdisk minoritet ilandet. Till detta kommer att någon samlad kurdisk självständighetsrörelse intefinns. Del har i stället varit fråga om ett antal organisationer ochgrupperingar i enskilda länder och med delvis skiftande mål. Det torde av skälsom dessa fortfarande vara svårt för den alt på eltmeningsfullt sätt anhängiggöra frågan i FN:s kommission för mänskligarättigheter. Även om det är svårt all dra några generella slutsatserbelräffande kurdernas situation är del enligt utskottets meningotillfredsställande atl en betydelsefull och i många avseenden utsattbefolkningsgrupp inte har kunnat få sina förhållanden prövade internationelltsedan tiden efter , då en viss självständighet utlovadeskurderna. Utskottet finner det därför motiverat atl regeringen,eventuellt tillsammans med övriga nordiska regeringar, överväger vilkamöjligheter det kan finnas alt i någon form få det kurdiska folkets situationanhängiggjord i internationella fora, såsom ell steg mot ökad internationelluppmärksamhet av della folk. Vad gäller motionärernas önskemål alt frågan bör tas upp iEuroparådet vill utskottet anföra följande. är en sammanslutning vars medlemmar förutsättsvara förenade i sin syn pä demokratins krav. Eftersom endast Turkiel avkurdernas hemländer är medlem av är det enligt utskottelsuppfattning dock inte i första hand i denna organisation frågan om del kurdiskafolkets rättigheter skall behandlas. Delta ställningstagande befriarsjälvfallet inle från dess ansvar mot den slora kurdiskabefolknings-minoriteten i landet. Med det anförda torde yrkande 1 i motion U512 ochyrkandena 1 och 2 i motion U522 få anses besvarade. Som framgår av det föregående har riksdag och regering vidflera tillfällen haft anledning atl behandla situationen för den judiskabefolkningen i , Det finns enligl många vittnesbörd fog förpåståendet atl de judar som begärt att få utvandra till , av detta skälutsätts för diskriminerande behandling som ofta drabbar hela deras familj. utslag av diskriminerandebehandling av judar rapporteras från Sovjetunio- yu 1985/86:21 De sovjetiskamyndigheternas handlande är enligt svensk uppfattning ett brott mot de åtagandenSovjetunionen gjort såväl enligt FN:s deklaration och konventioner om demänskliga rättigheterna som enligl slutdokumentet från konferensen iHelsingfors om säkerhet och samarbete i (ESK), Såväl av FN-stadgansom av Helsingforsdokumentet framgår att brott mot de mänskligarättigheter, som det här är fråga om, inte kan betraktas som varje statssak. Utskottet,som ställer sig bakom de i resolution 845 framförda och i motionenåtergivna fyra kraven, vill med hänvisning till vad som uttalades av riksdageni höstas i denna fråga (UU 1985/86:2) återigen framhålla att regeringen ävenfortsättningsvis i lämpligt sammanhang bör ge uttryck för den djupa oro somfinns i över den judiska minoritetens villkor i , Med detanförda torde motion U515 fä anses besvarad. Den turkiska minoriteten i Deuppgifter om våld, tvångsåtgärder och andra övergrepp mot den turkiska befolkningsminoriteteni som rapporterats av bl, a, öch Europarådetger enligt utskottets mening skäl till oro. Stater som anslutit sig tillöverenskommelser rörande bl, a, praktisk tillämpning av de mänskligarättigheterna har självfallet ett ansvar att också leva upp till gjordaåtaganden, I FN:s stadga liksom i Helsingforsdokumentet beskrivs skyddet av demänskliga rättigheterna som en gemensam angelägenhet för de anslutna staterna.Försummelser bör sålunda alltid kunna påtalas av en annan stat oavsett var ochav vem de skett. Enligt vad utskottet erfar har regeringen direkt medbulgariska vederbörande tagit upp frågan om den turkiska minoritetenssituation; den har också uppmärksammats i olika internationella sammanhang, l.ex,vid den , i om mänskliga rättigheter.Europarådet och FN, Utskottetutgår även i denna fråga från att regeringen också fortsättningsvis i lämpligtsammanhang understryker välkända inställning beträffande skyddet förde grundläggande mänskliga fri- och rättigheterna vad gäller bl, a, nationellaminoriteter. MotionU521 får därmed anses besvarad. att förklararyrkande 1 i motion 1985/86:U512 och yrkandena 1 och 2 i motion 1985/86:U522besvarade med vad utskottet anfört, 2. beträffandejudarna i att förklararmotion /86:U515 besvarad med vad utskottet anfört, 3. beträffande den turkiskaminoriteten i UU 1985/86:21 att förklararmotion /86:U521 besvarad med vad utskottet anfört. Närvarande:Stig Alemyr (s), (), (), Axel (), Maj-LisLööw (s), (), (), Karl-ErikSvartberg (s), (), (), (), (vpk), (), () ochGörel Thurdin (c).