bet · G901FiU5 · 1985-12-31 00:00:00 — Enligt regeringen borde man nämhgen så snart som möjligtvidta åtgärder för att komma till rätta med de olägenheter som enskilda kanutsättas för om det uppkommer fel i ett personregister. Regeringen uppdrogdärför åt datainspektionen att utarbeta vissa rekommendationerför hur myndigheterna bör agera när någon anmäler att en registeruppgift ärfelaktig eller när det av någon annan anledning finns skäl att befara att det haruppstått fel i ett personregister. meddelatvissa råd i ämnet. Möjligheterna att rätta felaktiga databeslut och defelaktiga uppgifternas FiU 1985/86:5 konsekvenser för den enskilde tas upp imotionerna 1984/85:452 (m) yrkande n, 1984/85:1493 (fp) yrkande 2 och i1984/85:2717 av () yrkande 6. Med de råd som datainspektionenutfärdade anser utskottet, i likhet med , attyrkandena i dessa motioner är tillgodosedda. Frågorna om användningen av personnummer, tillämpande avsärskilda registerlagar och förslag till kompletteringar av datalagen behandlasi motionerna 1984/85:452 (m), 1984/85:2717 av (), 1984/85:3244av () samt i 1984/85:1493 (fp) och 1985/86:25 av () och (). Även dessa frågor kommer enligt direktiven atttas upp av data- och offentlighetskommittén. delarkonstitutionsutskottets uppfattning att yrkandena i motionerna 452 yrkande 11 idenna del, 2717 yrkandena 1, 2 och 4, 3244 yrkande 2 (delvis), 1493 yrkande 1och 25 yrkande 1 får anses tillgodosedda med detta. I motionerna 1984/85:2232 av m. fl. (m),1984/85:3243 av () och () samt 1984/85:23 av LarsTobisson m. fl. (m) anförs att systemet med särskilda registerlagar väsentHgtbör utvidgas med syfte att ytterligare begränsa utrymmet för samkörningar. Imotion 1984/85:2717 av () anförs att man framgent bör vara merrestriktiv med dispenser för datasamkörningar än . I motionerna1984/85:2749 och 1984/85:3245, båda av m. fl. (c), anförs att nyaregler eller nya tillämpningar baserade på personnummer inte bör införas elleratt samköming av dataregister inte bör medges innan data- ochoffentlighetskommitténs förslag föreligger. I motion 1984/85:1493 (fp) anförsatt samkörningar bör tillämpas rned största försiktighet. I princip bör enuppgift som är insamlad för ett ändamål inte användas på annat sätt. I motion1984/85:1177 av () och () anförs attmyndighetsregister med vissa företagsuppgifter ej bör få samköras utan attFöretagens Uppgiftslämnardelegation tillstyrker detta. anför i sitt yttrande att under1983/behandlade vid sin granskning avregeringen regeringens handläggning av vissa datafrågor.Konstitutionsutskottet uttalade därvid i sitt av godkändagranskningsbetänkande (KU 1983/84:30 s. 27) att tillstånd till samköming ivissa granskade fall fick ses som en icke avsedd fördjupning av det statligaperson- och adressregistret (SPAR). Regeringsbesluten i fråga var därförenligt utskottets mening betänkliga från integritetssynpunkt.Konstitutionsutskottet anför i sitt yttrande att man har för avsikt att också fortsättningsvisbevaka regeringens praxis i dataärenden. Med hänsyn till det anförda finner konstitutionsutskottetdet inte i förevarande sammanhang påkallat med något tillkännagivande av deninnebörd som föreslås i motion 2717 yrkande 7. Vad gäller yrkandena i motionerna 2749 och 3245 anserkonstitutionsut skottet att det knappast är möjligt eller ens lämpligt att generellt"låsa" tillämpningen av datalagen och hithörande lagstiftning eller ny lagstiftning 20 förutsätter dock att såväl FiU 1985/86:5 regeringensom övriga tillämpande myndigheter noggrant bevakar integritetsproblemen. Attså är fallet bestyrks av de uttalanden kring integritetsfrågorna som görs iförevarande proposition. Finansutskottetinstämmer i vad anfört och avstyrker yrkande 7 i motion2717 och yrkande 1 resp. 2 i motionerna 2749 och 3245. ' Underhänvisning tiU det arbete som pågår inom data- och offentlighetskommittén ochtill vad anfört avstyrker finansutskottet motionerna2232 yrkande 1,3243 yrkande 1,23 yrkande 1,1177 och 1493 yrkande 3. Imotionerna 1984/85:2232, 1984/85:3243, 1984185:2717, 1985/86:23 och 1985/86:26med likalydande yrkanden av företrädare för moderata samlingspartiet krävs attmyndigheters rätt att insamla, registrera, lagra och vidarebefordrapersonuppgifter skall begränsas. I tre av dessa motioner föreslås att ensärskild delegation tillsätts med uppgift att föreslå minskningar imedborgarnas uppgiftsskyldigheter. I motion 2717 krävs en särskild lag föruppgiftsinsamling och registrering. Imotion 1984/85:2749 anförs att i den mån kontroll av den enskilde erfordrasskall denna grundas på politiska beslut och inte på datatekniska lösningar.Förmåns-, skatte-, avgifts- och andra regelsystem bör vara konstruerade så attbesluten kan grundas på de uppgifter som den enskilde själv lämnat. som finansutskottet har framhållitatt det självfallet bör vara en utgångspunkt för alla myndigheter att så långtmöjligt begränsa uppgiftsinsamlandet (KU 1984/85:29, FiU 1984/ 85:6 y). har i uppdrag att ta ställning till om det ärbefogat att införa krav på lagstöd för vissa slag av register. Det finns därförenligt utskottets mening skäl att avvakta kommitténs ställningstagande. Någonåtgärd utöver vad utskottet har anfört bör därför inte vidtas från riksdagenssida med anledning av motionerna. Utskottet avstyrker med det anfördamotionerna 2232 yrkandena 2 och 3, 3243 yrkandena 2 och 3, 26 yrkande 5, 2717yrkandena 3 och 5,23 yrkandena 2 och 3 samt 2749 yrkande 2. Imotion 1984/85:2232 av m.fl. (m) yrkande 4 , i motion 1984/85:3243 av () och () yrkande 4 och i motion 1985/86:23 av m.fl. (m) yrkande 5 anförs att regeringsrätten och inte regeringen bör vara besvärsinstans vid talan mot datainspektionens beslut enligt datalagen (1973:289), kreditupplysningslagen (1973:1173) och inkassolagen (1974:182). Ett motionsyrkande med samma innehåll prövade vid 1984/riksdag (KU 1984/ 85:7). konstaterade att föredragande statsrådet vid datalagens tillkomst 1973 uttalat viss sympati för att överprövningen skulle hgga hos regeringsrätten men att han på grund av den politiska betydelse som 21 datainspektionensbeslut hade dock stannat för att förorda regeringen som FiU 1985/86:5besvärsinstans. förklarade sig dela bedömningen attdatainspektionens beslut ofta hade betydande politiska inslag och ansåg detdärför motiverat att behälla regeringen som besvärsinstans. Konstitutionsutskottetanför i sitt yttrande till finansutskottet att man fortfarande har sammauppfattning i frågan och avstyrker således motionsyrkandena. I enlighet med vadkonstitutionsutskottet anfört avstyrker finansutskottet motionerna 2232 yrkande4, 3243 yrkande 4 och 23 yrkande 5. I motion 1985/86:25 av () och MargittaEdgren (fp) yrkande 2 begärs beslut av om att arbetepå ett centralt slutenvårdsregister bör upphöra i avvaktan på data- ochoffentlighetskommitténs förslag. Även motion 1985/86:26 av ()yrkande 3 behandlar ifrågavarande register. har flera medicinskaregister med personuppgifter, s. k. personregister. Förutom register för denslutna vården finns bl. a. cancerregistret och födelse- medmissbildningsregistret. Uppgifterna är ett viktigt underlag försocialstyrelsens tillsyn enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:673). Genombearbetning av uppgifter ur dessa register kan följa ochanalysera utvecklingen av sjuklighet och vårdkonsumtion inom olikabefolkningsgrupper, bl. a. grupper med hög sjuklighet och stor risk för tidigdöd. Uppgifterna i registren är också av stor betydelse som underlag förepidemiologiska, hälsoekonomiska och andra forskningsprojekt inom hälsp- ochsjukvården. kan konstateras att den rättsliga regleringen avtillgängligheten av uppgifter ur landstingens patientdatabaser är något oklar.Data- och offentlighetskommittén har därför fått i uppdrag att ytterligareanalysera denna fråga. I propositionen (1984/85:181) om utvecklingslinjer förhälso-och sjukvården uttalades emellertid att det var angeläget attsocialstyrelsen fortsatte med uppbyggnaden av system för bearbetning och analysav uppgifter ur landstingens databaser. gjorde ingen erinran motdetta uttalande (SoU 1984/85:28, rskr. Datainspektionen har i ett beslut givitsocialstyrelsen tillstånd att inrätta och föra ett personregister benämntSlutenvårdsregister för riket. Justitiekanslern () har den 16 september 1985anfört besvär över datainspektionens beslut att inrätta detta register. Medanledning av att JK i sina besvär begärt att regeringen skall meddelaverkställighetsförbud har socialstyrelser! underrättat regeringen att den tillsvidare inte avser att inrätta registret. Statsrådet har i ett frågesvar i den17 meddelat att regeringen inte har för avsikt attvidta några åtgärder med anledning av JK:s yrkande om inhibition. förutsätter i sitt yttrande attfrågan om det aktuella registret inte tas upp förrän data- ochoffentlighetskommitténs förslag föreligger. Med det anförda fårmotionsyrkandena anses tillgodosedda. avstyrker därför motionerna26 yrkandena 3 och 4 samt 25 yrkande 2. FiU 1985/86:5 Datatekniken medför som framgått stora omställningar iarbetslivet. Vissa typer av arbeten försvinner. Nya arbetsuppgifter tillkommer.Efterfrågan på datautbildad personal ökar. Om inte aktiva utbildningsinsatsergörs finns det stor risk att många människor med otillräckliga kunskaper fårsvårt att finna én plats på arbetsmarknaden och att kunskapsklyftorna mellangenerationer och yrkeskategorier vidgas. För att motverka detta har ohka utbildningsinsatser gjortsde . Av propositionen framgår bl. a. att under budgetåren 1984/85och 1985/86 har bedrivits och kommer att bedrivas en försöksverksamhet medutbildning särskilt riktad till kortutbildade. Denna består dels av en kortareorientering om datatekniken, dels av en längre vidareutbildning inom det egnayrket med särskild tyngdpunkt lagd på de förändringar som datatekniken medför.Utbildningen omfattar totalt 8000 personer, varav två tredjedelar är kvinnor. () planerar att ge kortaorienteringskurser om datateknik för alla deltagare i yrkeskurser. Fulltutbyggt beräknas systemet omfatta 40 000 deltagare i AMS egna kurser ochytterligare 10 000 deltagare i arbetsmarknadsutbildning i företagen. 1 propositionen pekas också på de möjligheter tillbreddutbildning i större skala inom företagen som de av beslutadeförnyelsefonderna kan ge (FiU 1984/85:9). Beslutet innebär att alla företag meden vinst på mer än måste avsätta medel till fonden förutbildning av de anställda eller för forskning och utvecklingsarbete. Utskottetframhöll i samband med behandlingen av förslaget om förnyelsefonder att dennautbildning bör syfta till att förbättra de anställdas möjligheter att utföraarbetsuppgifter i företaget. Särskild hänsyn bör därvid tas till de grupper avanställda som fått liten del av utbildningsresurserna. Det förhållandetuppmärksammades även att kvinnor ofta innehar befattningar som riskerar attbortrationaliseras vid införande av ny teknik i företagen och att det därförfanns ett påtagligt utbildningsbehov för dessa grupper. I motion 1985/86:25 av Bjöm () och () anförs att insatser för breddat kunnande på dataområdet är bland detviktigaste som dagens datapolitik bör omfatta. Det är särskilt motiverat attförbättra möjhgheterna till kompletterande vuxenutbildning, anför motionärernaoch pekar också på behovet av kraftfulla åtgärder för att häva bristen påvälutbildade lärare. Motionärerna anger att som grundprincip inom datautbildningsområdetbör gälla att åtgärderna har en generell karaktär. Särskilt bör uppmärksammasutbildningsåtgärder som riktar sig till lågutbildade kvinnor. Även i motion 1985/86:28 av m. fl. (c)påtalas de utbild ningsinsatser som kommer att krävas . Under det att datautbild ning i grundskola och gymnasium byggs ut i den takt resurserna medger är, enligt motionärerna, behovet sämre tillgodosett när det gäller en gedigen breddutbildning. Det finns därför risk att utbildningsklyftorna ökar. Motio närerna kräver därför att nu uttalar att ett breddutbildningspro gram i datafrågor måste läggas fram i budgetpropositionen med _ Detta utbildningsprogram bör FiU1985/86:5 genomföras under medverkan av bl.a. folkrörelse- och studieförbundsamt vuxenutbildning. instämmer i sitt yttrande (UbU1985/86:1 y) till finansutskottet i vad som förordas i propositionen, nämligenatt alla i samhället bör fä undervisning om användningen av datatekniken och omdatateknikens konsekvenser för individerna och samhället. Utbildningsutskottetdelar också föredragande statsrådets åsikt att alla måste få en möjlighet attskaffa sig de basfärdigheter som skall ge inom dataområdet. Det ärdock givet att de högt satta målen tar tid att nå. anser att det av tidsskäl inte ärmöjligt att som föreslås i motion 28 begära att regeringen i nästabudgetproposition skall lägga fram ett breddutbildningsprogram för start hösten1986. Mot bakgrund av vad utskottet anfört anser utbildningsutskottet att detinte behöver göras några sädana särskilda uttalanden som begärs i motionerna 25och 28. Företrädarna för och i utbildningsutskottetger i en avvikande mening till utskottets yttrande sitt stöd för det förslagtill program för den fortsatta utvecklingen av den breda datautbildningen somförs fram i motionerna. konstaterar att stor samstämmighet tycksråda beträffande de i propositionen föreslagna riktlinjerna för den framtidadatapolitiken att breddutbildning skall stimuleras, inte minst för att stärkakvinnornas ställning på arbetsmarknaden och öka handikappades möjligheter attförvärvsarbeta. Datadelegationens uppdrag att utvärdera den breda utbildningeni stort har slutförts. Resultatet redovisas i betänkandet Breddatautbildning (SOU 1985:50). Utskottet förutsätter att denna utvärdering ochresultaten av försöksverksamheten kommer att ligga till grund för den .fortsatta verksamheten. Enligt föredragande statsrådet skall det bli möjligtatt åstadkomma väsenthga insatser i fråga omutbildning i ny teknik för kortutbildade. Utskottet förutsätter att dettaprogram, som också begärs i motionerna 25 och 28, utarbetas så snart det ärmöjligt. Några särskilda uttalanden om breddutbildning är därför intenödvändiga att göra. avstyrker därmed yrkande 6 i motion 25 ochyrkande 2 i motion 28. I motion 1985/86:27 (vpk) tas frågan upp.hur skolansutbildning kan utny ttj as för att motverka datoriseringens skadliga in verkanpå kunskaps- och kulturutvecklingen. Enligt motionärerna bör skolan lära ut hurelektroniken skulle kunna användas för att tjäna jämlikhet och demokratiseringoch varför den inte används på detta sätt. Det finns vidare en risk attdatatekniken leder till en utarmning av språket. Datasystemens torftiga ochutarmande språk dominerar viktiga funktioner och bhr därmed en del av dearbetande människornas språkanvändning. Denna tendens är destruktiv. Enligt motionärernaborde regeringen ha föreslagit åtgärder för att möta dessa problem. Såväl i propositionen som i utbildningsutskottets yttrande(UbU 1985/86: 1 y) uppmärksammas att datatekniken påverkar vårt språk och de mänskhga relationema. Statsrådet anför att utvecklingen inom den tekniska världen måste balanseras genom åtgärder bl. a. inom kultur- och utbildningspoHti- ken. Det är t. ex. viktigt att skolan ger barnen tillräcklig utbildning i de 24 naturhgamänskliga uttrycksformerna, såsom språk, konst och musik. FiU 1985/86:5Utbildningsutskottet erinrar i detta sammanhang också om att läroplanerna förgrundskolan och gymnasieskolan ger uttryck för samma tankegångar och att det idem även föreskrivs att undervisningen i datalära skall innefatta undervisningom datateknikens effekter i samhället och för enskilda individer. Skolansrelativt sett nya ansvar för att ge eleverna goda kunskaper och färdigheter idatalära minskar enligt utbildningsutskottets uppfattning inte dess uppgifteroch ansvar i fråga om andra ämnen såsom språk, konst och musik. , som inte har något att erinra motvad som anförts i propositionen i de aktuella frågorna, anser att riksdageninte behöver göra något sådant särskilt uttalande om datorisering, kunskap ochkultur som yrkas i motion 27 yrkande 5. Som finansutskottet ser det tar motionärerna här uppväsentliga frågor om datateknikens effekter. Den tekniska utvecklingen ledertill snabba förändringar i de västerländska samhällenas struktur,organisation, produktion, resursfördelning etc. Detta påverkar ävenförhållanden av kulturell art. Det är frågor om hur vi människor utvecklar ochbevarar vår kunskap, våra Hvsmönster, sociala kontakter m. m. Det sägs iblandatt datorerna är vår tids motsvarighet till den mekaniska klockan ochångmaskinen, men redan den utveckling datatekniken haft och som vianar kommer att ske visar att den påverkar samhället på ett mycket mergenomgripande sätt än tidigare tekniska landvinningar. 1 propositionen sägs beträffande datateknik och kultur attsvensk och internationell forskning har visat hur datatekniska tiUämpningar harpåverkat vårt språkbruk, våra kunskaper i arbetet och vår syn på varandra.Teknikförmedlande kontakter påverkar relationen mellan människor samtsammanhåHningen och samhörighetskänslan i gruppen. Det finns risker attsamhörighetskänslan undergrävs. Föredragande statsrådet säger därför att vibehöver en kulturpolitik som balanserar kraven från den tekniska världen med dekrav på solidaritet och värnande om individen som är självklara i ett påhumanistiska värderingar grundat samhälle. Förhoppningsvis kan den nya teknikenutnyttjas för att berika de kulturella uttrycksformerna och öka deras spridningbland människorna. I propositionen framhålls att i ett längre perspektiv är detviktigt att skolan ger barnen utbildning i de kulturella uttrycksformerna. Utskottet vill också i detta sammanhang nämna att detfinns en uppenbar risk för att datatekniken kommer att öka informationsklyftorna i samhället. De redan välutbildade skaffar sig ännu mer information. Det är därför, som utskottet tidigare anfört, särskilt angeläget att genom breddutbildningsinsat ser ge människor möjligheter att skaffa sig de kunskaper och färdigheter som behövs för att kunna ta del av och utnyttja denna information. Av vad utskottet anfört framgår att regeringen uppmärksammat de frågor som tas upp i motion 27 och kan förväntas ta de initiativ som behövs för att åstadkomma en utveckling i enlighet med de angivna riktlinjerna. Utskottet delar därför utbildningsutskottets uppfattning att inte behöver göra något särskilt uttalande om datorisering, kunskap och kultur som yrkas i motion 27 yrkande 5. Utskottet avstyrker därmed motionens yrkande. ' I motion1985/86:28 av m. fl. (c) hävdas att forskning om FiU1985/86"5 datoriseringens effekter ännu inte fått en tillfredsställandenivå. När framtida forskningssatsningar inom dataområdet bereds bör dettabeaktas (yrkande Utskottetvill med anledning härav anföra följande. En summering av de hittillsvarande insatserna föruppbyggnad av forskningen på det datatekniska området lämnas dels ipropositionens bilaga 3, dels - i vad gäller forskning och utveckling inom detinformationsteknologiska området - i bilaga 5. De senare frågorna redovisasockså i regeringens skrivelse 1984/85:218, vilken remitterats tillnäringsutskottet och behandlats i näringsutskottets betänkande 1985/86:1.1propositionens bilaga 3 konstateras att huvudparten av de senare årenssatsningar har gjorts med medel som anslagits till forskningsråden inomutbildningsdepartementets område och tiU sektorsorganen, främst styrelsen förteknisk utveckling (STU). Det erinras också om att i samband medbehandlingen av de två senaste forskningspolitiska propositionerna (1981/82:106och 1983/84:107) godkänt prioriteringar av vissa forskningsområden. Till dehögst prioriterade områdena hör bl.a. forskning som är en förutsättning föroch en konsekvens av den starka nationella satsningen på teknisk utveckhng.Enligt föredragande statsrådet har forskning inom de ämnesområden som ärgrunden för informationsteknologi en stark ställning inom ramen för dettaprioriterade område. Forskning inom det datapolitiska området blir enligtstatsrådet en viktig fråga att behandla i samband med att nästaforskningspolitiska proposition läggs fram . anför i sitt yttrande (UbU1985/86:ly) med anledning av motion 28 yrkande 1 att forskning inom detdatatekniska området kommer, som framgår av propositionen, att bli en viktigfråga i nästa forskningspolitiska proposition. får då tillfälle attväga insatserna inom ohka forskningsområden, bl. a. det datatekniska området,mot varandra. Samhällsvetenskapligt och humanistiskt inriktad forskning omtekniksamhällets utveckling och fömtsättningar hör till ett av de av riksdagenhögst prioriterade forskningsområdena (UbU 1981/82:37 s. 22). avstyrkte så sent som ettmotionsyrkande av samma innebörd som det nu aktuella (UbU 1984/85:34, s. 78).Utbildningsutskottet hänvisade då till ett förslag från forskningsrådsnämnden(FRN) om ett forskningsprogram rörande de grundläggande förutsättningarna fördatateknikens utveckling och tillämpning som behandlades i denforskningspolitiska propositionen (prop. 1983/84:107 bil. 5, s. 14 ff).Utbildningsutskottet erinrade också om att medel anvisats för att stimulerasamverkan mellan forskare inom olika discipHner i syfte att öka kunskaperna omsambandet mellan individen, samhället och datatekniken. Utbildningsutskottetredovisade även att forskningen förstärkts inom temat teknik och samhälle viduniversitetet i . Med hänvisning till det anförda föreslårutbildningsutskottet att finansutskottet avstyrker yrkande 1 i motion 28. har inte något att erinra mot vadutbildningsutskottet anför och avstyrker därmed yrkande 1 i motion 28. Datateknikenoch de handikappade FiU 1985/86:5 I motion 1985/86:29 av () tas upp fråganom informationsteknologin och dess konsekvenser för personer medfunktionshinder. Motionären begär konkreta åtgärder för breddutbildning idatafrågor för personer med funktionshinder, åtgärder för forskning ochutveckhng samt integrering av handikappåtgärder i datapolitiken. Vidare begärsatt representanter för handikappintressena bör ingå i den av regeringenföreslagna referensgruppen. Slutligen begär motionären att en särskildutredning tillsätts för att kartlägga och analysera de långsiktigakonsekvenserna och nödvändiga åtgärderna på datateknologins område för personermed funktionshinder. Motionären betonar breddutbildningens betydelse för dehandikappade men understryker också behovet av att andra grupper som lärare,arbetsgivare, tekniker, forskare och utredare ges kunskap om möjligheter ochproblem som den informationsteknologiska utvecklingen innebär för personer medhandikapp. Vidare anför motionären att de handikappades behov inte har beaktatspå ett tillfredsställande sätt i den utbildning i datakunskap som genomförs påskolans område. Den särskilda arbetsgruppen för datafrågor inom utbildningsdepartementetbör därför ges klara direktiv att också beakta de handikappade elevernas behov.Motionären tar även upp insatser inom handikappforskningen som är angelägna attbeakta i arbetet med den forskningspolitiska propositionen och det informationsteknologiskaprogrammet. Även i motion 1985/86:25 av () och MargittaEdgren (fp) anförs att starka medmänskliga skäl talar för att hög prioritet gesåt satsningar på informationsteknik för handikappade. Det har även en vissbetydelse för svensk industri som visat stort intresse för att utveckla olikatekniska hjälpmedel. Utskottet vill med anledning härav anföra följande. Påliknande sätt som andra arbetstagare påverkas handikappade när ny teknik införspå en arbetsplats. Det är angeläget att man i dessa sammanhang också beaktarhur tekniken skall kunna göras tillgänglig för handikappade anställda när manbedömer frågor rörande utrustning, arbetsorganisation m.m. Datatekniken bidrar också till att skapa nya hjälpmedel,t.ex. datorer med utrustning för syntetiskt tal eller punktskrift.Handikappinstitutet och samarbetar i en arbetsgrupp för telematikför att utveckla hjälpmedel. Regeringen har gett AMS i uppdrag att i samarbetemed styrelsen för teknisk utveckling (STU), och statskontoretgenomföra ett projekt rörande teknikupphandling av mikrodatorer somarbetshjälpmedel åt handikappade. AMS har tilldelats 1,5 milj. kr.