bet · G901FiU30 · 1985-12-31 00:00:00 — Ett annat område som regeringen glömmerbort är, enligt motionärerna, alla de regleringar och monopol som hindrar denprivata tjänstesektorn från att växa. Moderatasamlingspartiet delar regeringens bedömning att vägen till ekonomisk balansmåste gå över ökad ekonomisk tillväxt. En sådan tillväxt måste baseras påexport, investeringar och en utbudsstimulerande pohtik för att vi skall klarabytesbalansen. Enligtmotionärerna är regeringens program för tillväxtstimulans mycket svagt. Förutomde klara deklarationerna vad gäller hberalisering av valutaregleringen ärbeskeden vaga och de förändringar som föreslås inom skatte-, arbetsmarknads-och regionalpolitiken obetydliga. Detillväxthinder som finns måste avlägsnas. Det första fillväxthindret gällerdärvid det höga skattetrycket och de höga marginalskatterna. Den andra typen avtillväxthinder emanerar från den offentliga sektorns expansion. En stabilfillväxt i svensk ekonomi är inte förenlig med en offentlig sektor av dagensstorlek, anser motionärerna. En tredje typ av tillväxthinder utgörs av denregleringsapparat som under en lång fid byggts in i den svenska ekonomin. Raderav förbud och föreskrifter hämmar näringslivet. Den otillräckligalönespridningen utgör ett fjärde tillväxthinder. Mera marknadsanpassadelönerelationer bör åstadkommas av arbetsmarknadens parter. På de områden inomden offentliga sektorn där regeringen har ett ansvar bör strävan vara att ökalöneflexibiliteten. Motionärernaförordar en polifik som begränsar den statliga och kom munala konsumfionen och de offentliga transfereringarna mer än vad rege ringen föreslår som den enskilda sektorn ges större expansions utrymme. Minskade offentliga utgifter möjliggör sänkta skatter för hushåll 13 och företag, vilket i sintur stimulerar tillväxten i ekonomin. I första hand FiU 1985/86: 30 måstede skatter som drabbar arbete, sparande och företagsamhet sänkas. Detstatsfinansiella läget är en begränsning vad gäller möjligheterna att sänkaskatterna. Utgiftsminskningarna måste därför bli så stora att det skapasutrymme för ett sänkt skatteuttag. Sänkta skatter gör det också möjligt attminska subventioner och bidrag utan att hushållens ekonomiska situationförsämras. Måletför finanspolitiken bör, enligt motionärerna, vara att avveckla detstrukturella underskottet som den offentliga utgiftsnivån ochskattetrycket sänks. En avveckhng av underskottet innebär att den offentligasektorns finanser över en konjunkturcykel bör vara i balans. Till skillnad frånregeringen anser motionärerna inte att målet bör vara att skapa ett långsiktigtöverskott i den totala offentliga sektorn. Det sparande och den kapitalbildningsom krävs för näringslivets behov bör i stället ske i företagen och ihushållen. Samtidigtsom den offentliga sektorns sparandeunderskott elimineras har motionärerna sommål att sänka skattetrycket med den kommandefemårsperioden. Det skulle betyda att skattetrycket skulle vara nere iknappt av bruttonationalprodukten, vilket innebär ett närmande till övrigahögskatteländer. mån konjunktursituationen blir sådan att budgetunderskottsminskningenleder till att den totala efterfrågan kommer på en alltför låg nivå bör dettamotverkas med ytterligare skattesänkningar. Utgiftsökningar är inte längreändamålsenliga för att stimulera ekonomin. Deförslag till förändringar som motionärerna föreslår innebär att derasbudgetunderskott nu beräknas ligga lägre än det avregeringen föreslagna för helår om utförsäljningen av företag inräknas. Bortsesfrån detta blir skillnaden . Avvägningenmellan besparingar och skattesänkningar är gjord så att hushållens ekonomiskasituation inte skall försämras. Åtstramningen träffar i stället staten,kommunerna, företagen och utlandet. Ettkvardröjande regleringsinslag i kreditpolitiken är placeringsplikten förförsäkringsbolag och AP-fonden. Moderata samlingspartiet anser attplaceringsplikt ej bör utnyttjas som kreditpolitiskt instrument och att ytterligareemissioner av statsobligationer till konstlat låg ränta ej skall genomföras. Mofionärernaanser vidare att alla kreditpolitiska åtgärder som syftar till att dämpakonsumtionen bör vara marknadskonforma. Alla kvarvarande regleringar avkreditmarknaden bör därför avskaffas, framhåller motionärerna, som avvisarregeringens förslag om en förlängning av bemyndigandet att reglerabetalningsvillkoren vid kreditköp. Mofionärernaanser att det är välkommet att regeringen nu tänkt om beträffande valutaregleringen. De har själva länge krävt en snabb avregle ring av valutapolitiken motsvarande den som ägt rum på det kreditpolitiska området. Enligt motionärernas mening bör avvecklingen av valutaregle ringen kunna ske snabbare och vara mer omfattande än vad socialdemo kraterna tänkt sig. Slutsteget bör innebära att avvecklingen är fullständig och definitiv. Motionärernadelar slufligen också regeringens bedömning att 1985/86: 30 attstaten inte skall låna i utlandet skall gälla även i fortsättningen, med denpreciseringen att avståndstagandet gäller upplåning i utländsk valuta. Imotion 566 (fp) påpekas att den reviderade finansplanen ger en mycket ljus bildav ekonomi vilket i allt väsentligt beror på bättre draghjälp frånutlandet. Denna draghjälp har resulterat i att bytesbalansen förbättrats såmycket att den givit ett överskott på 2,7 miljarderkronor. Om man emellertid bortser från handeln med oljeprodukter och fartyg haröverskottet i utrikeshandeln minskat med ca 10 miljarder kronor.Utan den minskade oljenotan skulle ha haft ett underskott ibytesbalansen på ca , framhåller motionärerna. Utrikeshandelnväntas liksom ge ett negativt bidrag till BNP-utvecklingen.Inte heller väntas investeringarna stå för någon större positiv post. Enligtmotionärerna betyder detta att den strategi som regeringen ansett nödvändigför att rätta till de strukturella obalanserna i den svenska ekonomin har slagitfel. Det är i stället den privata och den offentliga konsumtionen som svaraiför största delen av BNP-ökningen. Regeringensinflationsprognos är under loppet av året, vilketmotionärerna anser vara alltför optimistiskt. Inflationen har visserligendämpats , framhåller de, men priserna steg under årets fyra första månadermed 1,. Mofionärernaanser att regeringen i såväl årets finansplan som den reviderade finansplanenhar förtjänstfullt framhållit betydelsen av ekonomisk tillväxt. Samtidigtkonstaterar de emellertid att tillväxten bromsats upp jämfört med denärmast föregående åren samt att tillväxten även framöver väntas bli blygsam.Motionärerna redovisar riktlinjer för hur den ekonomiska politiken bör läggasupp i syfte att skapa ökad tillväxt. Föratt uppnå ökad effektivitet inom den offentliga sektorn är det enligtmotionärernas uppfattning angeläget att öka människors valfrihet och attuppmuntra enskilda alternativ till de offentliga. Statsmakterna bör medverkatill det genom lämplig utformning av statsbidragssystem och andra regler. Ettskattesystem som skall bidra till ökad tillväxt förutsätter lägre marginalskatteroch lägre s. k. skattekilar. Det är också viktigt att förändra skattesystemetså att kapitalrörligheten främjas. Vidare bör hela kapitalbeskattningen sesöver. Olika skatteobjekt beskattas enligt olika regler vilket leder tillsnedvridningar som inte kan försvaras. Mofionärernaframhåller att det nu är viktigt att den gynnsamma internationellautvecklingen med lägre oljepriser, lägre dollarkurs och lägre internationellräntenivå utnyttjas till att varaktigt pressa ned budgetunderskottet. Detstrukturella underskottet måste vara eliminerat när och om en vändninginternationellt sker i ogynnsam riktning. Deskattesänkningar som motionärerna av tillväxtskäl finner angelägna att genomföra bör därför i sin helhet finansieras. Därutöver måste nedskär ningar göras i de offentliga utgifterna för att man skall kunna komma upp i 15 en tillväxttakt som ärjämförbar med vad som gäller i andra industriländer. FiU 1985/86: 30 Motionärernaerinrar om att regeringen nu har föreslagit en ökad besparing på kommunsektornjämfört med . Även motionärerna förordar för egen del vissabesparingar inom kommunsektorn, vilka sammantaget uppgår till knappt 8miljarder kronor. Motionärernakonstaterar att regeringens förslag beträffande statsbudgeten och budgetsaldotnu avsevärt närmat sig deras eget. Även om viktiga skillnader kvarstår vadgäller enskilda budgetposter, såväl på intäkts- som utgiftssidan, har ettnärmande skett beträffande finanspolitikens uppläggning i stort. I motionenredovisas dock ett underskott i statsbudgeten som är lägreän regeringens. Deav regeringen föreslagna skattehöjningarna avvisas av motionärerna som å andrasidan förordar att alkoholskatterna höjs. Inomdet penning- och valutapolitiska området hälsar motionärerna medtillfredsställelse de avregleringar som skett eller aviserats. Enligt motionärernasmening bör valutaregleringen avskaffas i sin helhet. Avvecklingen bör inledasmed det snaraste men kan i och för sig ske stegvis. Placeringsplikten är enform av extra beskattning som inte bör utnyttjas som kreditpolitisktinstrument. Inte heller bör ytterligare emissioner av statsobligationer tillkonstlat låg ränta genomföras. Enav regeringen föreslagen senareläggning av återbetalningen av medel pålikviditetskonton i avvisas av motionärerna. Detsamma gäller i frågaom regeringens förslag om förlängd giltighetstid för en vid förra riksmötetbeslutad bemyndigandelag avseende konsumentkrediter. Imotion 567 (c) framhålls att det förbättrade läge ekonomi nu befinnersig i har sin grund i att dollarkursen fallit och att oljepriserna sjunkitdrastiskt. måste i detta läge driva en politik där vi kan hävdaexporten och öka investeringarna. Härigenom kan bättre förutsättningar skapasför att kunna möta kommande påfrestningar. Detenskilda sparandet måste enligt mening framhävas. I motionenförordas att sparandet stimuleras genom att ett system med privatainvesteringskonton införs. Det skulle ge individerna möjlighet till ettsparande av medel med uppskjuten beskattning och skulle långsiktigt främja endecentralistisk utveckling av ägandet i landet. Centerpartietframhåller tre centrala utvecklingslinjer, vilka måste prägla politiken: Enpolitik måste föras som innebär att resurserna brukas bättre. Detta gör detmöjligt att nå en välfärdsutveckling som inte baseras på resurs-ellermiljöförstöring. i Tjernobyl understryker nödvändigheten avatt snabbt ställa om energisystemet för hushållning och utnyttjande avförnyelsebara energikällor. Densnabba koncentrationsutvecklingen är ett av de främsta hoten mot välfärden isåväl storstadsregioner som i glesbygdslän. Det ligger därför i hela landetsintresse att regionalpolitiken skärps och blir ett verkligt instrument för attföra i balans. Det finns tydliga teckenpå att orättvisorna mellan regioner ökar. gällerockså mellan individer och familjetyper. förordar att FiU1985/86: 30 såväl skattepolitiken som socialpolitiken i ökad utsträckning utnyttjasför en fördelningspolitik som ger rättvisa. I motionen återupprepas bl. a. kraven attkärnkraftsavvecklingen skall börja nu och att resurser som avsatts förreparation av II istället utnyttjas för alternativa förnyelsebara energikällor. Vidare krävs attde regionalpolitiska medlen förnyas och vitaliseras för att kunna motverka dennuvarande koncentrationsutvecklingen. a. förordas att den högreutbildningen får en mera aktiv roll i det regionala utvecklingsarbetet.Centerpartiet kräver en bättre långsiktighet i skattesystemet. Man begär ocksåatt fortsatta skattesänkningar baseras på en effekfiv skatteutjämningoch att de sker efter principen lika för alla. För att skapa valfrihet försmåbarnsfamiljerna och ge föräldrar möjlighet för mer tid med barnen förordasen vårdnadsersättningsreform. I motionen konstateras att många enskilda centerförslagfrån allmänna motionstiden har helt eller delvis vunnit bifall. a. höjda kommunala grundavdrag, höjda barnbidrag, ett bibehållandeav skolans resurser, tryggandet av energiomvandlingen m. m. Vad gäller budgetpolitiken anförs i motionen följande.Regeringen redovisar i kompletteringspropositionen ett budgetunderskott som ärlägre än vad som fanns upptaget i budgetpropositionen. I huvudsak beror dennaförbättring på minskade räntekostnader och minskade valutaförluster.Centerpartiets budgetalternativ innebär i förhållande till regeringens förslagbesparingar på ca , ökade utgifter med 3,2 miljarderkronor samt minskade skatter och avgifter med 2,8 miljarder kronor.Mofionärerna framhåller att de i kalkylerna har beaktat de halvårseffekter somuppstår genom att vissa åtgärder träder i kraft . Man harockså förutsatt att preliminärskattetabellen justeras vidikraftträdandet av inkomstskatteförändringen. Sammantaget innebär budgetalternativ ett iförhållande till regeringens förslag med minskat budgetunderskott.Detta innebär att budgetunderskottet skulle minska till 43,4 miljarder kronor.Till detta kommer betydande éngångseffekter för vilka motionärerna anser detvara rimligt att enbart beakta ränteeffekten till följd av minskad statligupplåning. I kommunisternas motion 568 anförs att denkritik av rege ringspolitiken som framfördes under den allmänna motionstiden kvarstår i allt väsentligt. Därför är det nu nödvändigt att ytterligare betona vikten av en mera långsiktig strategi för att möta de ekonomisk-politiska problem som genom kapitalismens utveckling ställs på dagordningen. Problem som enligt motionärerna inte kan lösas genom den tredje vägens politik, vilken innebär en tillväxt av lönsamhet och produktion utan att nödvändigt re formarbete genomförs på det sociala och samhälleliga området. Den tredje vägen anvisar inte heller några förslag till lösningar på utöver en fortsatt stram finanspolitik i strävan att begränsa budgetunderskottet. Strä van att få ett permanent exportöverskott och handel med inriktning mot 17 2 1985/86. främst de starkakapitalistiska länderna kommer att ge framtida problem FiU 1985/86: 30 förden svenska ekonomin. Ett sådant problem är enligt motionärerna koncentrationentill den amerikanska marknaden, där riskerna för en markant vikandeefterfrågan blir allt större. Inför1990-talet är, enligt motionärerna, kampen mot arbetslösheten den viktigastefrågan. En nationell politik mot arbetslösheten måste därför utarbetas. Denformulerar motionärerna i följande punkter: - Ett nationelltindustrialiseringsprogram i samhällelig regi för 100 000 nyajobb. - Tekniken är politisk och desskaraktär betingas av de sociala maktförhållandena. De lönearbetande harintresse av en kvalitativt annorlunda teknisk utveckling än den nu förhärskandeoch måste inom ramen för en samhällelig, politisk styrning göra detta sittintresse ledande. - Ett omfattande program för den offentligasektorns utbyggnad och för bättring (100 000 nya jobb). - En allmänarbetstidsförkortning. - En reformering av den nuvarandearbetsmarknadspolitiken. Åtgärderna måste inriktas på mer bestående typer avarbeten och mindre på provisorier. De arbetslösas rättsställning måsteförbättras. Fasta jobb för ungdom måste skapas. - Energipolitiken måsteförändras. Föratt dessa mål skall uppfyllas krävs en överföring av resurser från de storaförmögenheter som skapats av de anställda men som disponeras av företagen.Dessa ekonomiska resurser måste mobiliseras i samhällsbygget, ansermotionärerna. Vänsterpartietkommunisterna har tidigare föreslagit åtgärder som är under behandling iriksdagen; höjd bolagsskatt, engångsskatt på stora förmögenheter och en höjningav omsättningsskatten på aktier till . De huvudsakliga inkomsterna därav börenligt motionärerna användas för de reformförslag som vpk lagt fram undervårriksdagen. Fören långsiktig utveckling av den gemensamma sektorn har vpk tidigare föreslagitinvesteringar på som ett förstaårsanslag. Förett industrialiseringsprogram har vpk krävt att löntagarfonderna mobiliserasför nationell och regional industriutveckling. Man har också krävt att envattenkraftsavgift skall tas ut på äldre kraftverk för att finansierainvesteringar i skogslänen. Dessutom bör man nu utarbeta ett samhälleligtinvesteringsprogram för snabb avveckling av kärnkraften och introduktion avalternativa energislag. Fördessa investeringsprogram sammantaget är det enligt motionärerna rimligt attberäkna ca . Dessa medel bör i förstahand föras över från företagens och det privata kapitalets förmögenheter. Företagenbör ges möjlighet att inom ramen för en samhällelig styrning av investeringarnatill branscher, utbyggnadsprogram och regioner medverka till investeringar avdenna omfattning. Om sådana "samtal" inte leder fill resultat börföretagen åläggas en tvångsplacering. De bör därvid vara skyldiga att sätta aven summa motsvarande av likviditeten i investeringsobligationersom är befriade från ränta och inlösensskyldighet. FiU 1985/86: 30 Medlenkan användas av staten för att finansiera de program som redovisas i motionen. Vadgäller de aviserade lättnaderna i valutaregleringen anser motionärerna detvara helt orimligt att lätta på valutabestämmelserna eftersom det finns ettbehov av ökade investeringar här hemma. I stället kan skärpningar avvalutalagstiftningen komma att aktualiseras i takt med allt störreinternationella beroende i ekonomisk-politiska frågor. Imotionen framhålls att det finns alla skäl att slå vakt om ett lägrebudgetunderskott. Motionärerna anser emellertid att man inte har åstadkommitnågon samhällsekonomisk förbättring genom att ta från kommunerna för attförbättra det statliga budgetsaldot. kommunisterna anser istället att en politik där kommunerna får möjlighet att utvecklas samtidigtsom det statliga budgetunderskottet hålls nere genom åtgärder påförmögenhets-, företags- och aktieomsättningsskatternas område är en församhället och medborgarna mer rättvis och framkomlig väg. Denekonomiska tillväxten i industriländerna minskade från till någotunder . Detta märktes också i en påtagligt lägre tillväxt ivärldshandeln. Närfinansplanen presenterades bedömdes produktionstillväxten iVästeuropa och i hela OECD-området fortsätta i ungefär samma svaga taktsom . Denna bild av den kommande utvecklingen har emellertidförändrats av de senaste månadernas kraftiga nedgång i oljepriserna. Samtidigthar en sänkning skett av såväl dollarkursen som räntorna, vilket bidragit tillatt prognoserna för tillväxten har justerats upp. Vidbehandlingen av budgetpropositionen (FiU 1985/86:10 s. 18-23) kunde utskotteti sin bedömning i huvudsak beakta de direkta effekter som fallande oljepriseroch dollarkurs hade på den internationella ekonomiska utvecklingen. Som framgårav tabell 1 är skillnaderna mellan denna bedömning och den somfinansdepartementet nu presenterar i den reviderade finansplanen relafivtliten. För hela OECD-området och för är förutsägelserna desamma. Tabell 1.Bruttonationalproduktens utveckling i vissa FiU1985/86: 30 ning i %' 'Avser är 1984. (Fi-dep) bedömning. Olikheternaligger främst i bedömningarna av utvecklingen i och i viss mån även iFörenta staterna. Dessa länder svarar för av hela OECD-områdetsproduktion och är därför avgörande för världsekonomins utveckling. Detstora underskottet i betalningsbalans består. Underskottet ihandeln med utlandet uppgick fill nära 110 miljarder dollar.Förutsättningen för att detta skall kunna elimineras är ett fortsatt dollarfalloch/eller en ökad tillväxt i omvärlden. Den växelkursanpassning som hittillskommit till stånd är inte tillräcklig för att i väsentlig grad kunna minskaunderskottet. För att så skall ske måste dollardeprecieringen fortsätta,vilket innebär att det finns en betydande risk för en starkt ökad inflation iFörenta staterna. Vid avslutningen av det ekonomiska toppmötet i varnadeden amerikanske finansministern också för en kommande negativekonomisk utveckling i . Baker framhöll att nuvarande obalanseri handelsutbytet egentligen endast kan lösas med en ökad tillväxt i Förentastatemas omvärld. Sker inte detta kommer en recession oundvikligen att drabbaden amerikanska ekonomin vilket skulle få starktnegativa återverkningar på hela världsekonomin. En åtstramning av denekonomiska politiken kan också förväntas eftersom mycket nu talar för attkongressen kommer att genomföra stora budgetnedskärningar för att dra ned detamerikanska budgetunderskottet. Utskottetanser mot den bakgrund som här har tecknats att en BNP-till-växt i Förentastaterna på 3,, som anges i den reviderade finansplanen, måste betraktas som enoptimistisk prognos. Denframtida tillväxten i måste åstadkommas av inhemska faktorer om det skall bli möjligt att i någon väsentlig utsträckning minska det amerikanska bytesbalansunderskottet. Trots att yenen har apprecierats kommer överskottet i handel med utlandet att öka under 20 år 1986.Bytesbalansöverskottet blev och FiU 1985/86:30 kommer redan vid en sänkning av oljepriset till per fat att närmasig . Apprecieringen av yenen leder emellertid till attnettoexporten minskar. En fortsatt hög tillväxt i den japanska ekonomin blirdärför beroende av om en lägre tillväxt i exporten kan ersättas av en ökning avden inhemska efterfrågan. Löneökningarna blir sannolikt relativt begränsadeunder som vinsterna i den japanska industrin kommer attminska. Denjapanska regeringen har satt som mål att eliminera budgetunderskottet fill år1990. reviderade finansplanen anges tillväxten i för till 3,, vilketär lägre än vad finansutskottet angav . Mot bakgrund avvad utskottet här anfört får denna neddragning av prognosen anses varavälmotiverad. Ilikhet med vad utskottet framhöll vid behandlingen av årets finansplan måstedet ånyo konstateras att, trots att tillväxten nu ökar i världsekonomin, någonavgörande förbättring av svåra arbetsmarknadsläge inte är attvänta . jämförelse med årets finansplan nu angivna förbättringen av de ekonomiskautsikterna för är till övervägande del en effekt av oljeprisfallet. Pånågra få månader har spotpriserna på olja mer än halverats, I den revideradefinansplanen räknar man för med ett genomsnittspris på perfat. Utskottet vill för sin del understryka att oljeprisutvecklingen ärsvårbedömd. Enligt många energiexperter - exempelvis lEA (International EnergyAgency) - kan man utgå ifrån att priserna inte kommer att stiga under år 1986.Även i ett något längre fidsperspek-tiv bör man kunna räknamed att efterfrågan på olja är relativt prisokänslig. Bestämmande föroljeprisutvecklingen blir därför främst förändringar på utbudssidan. OPEC:ssträvan är att konkurrera ut andra producentländer, och det är därvid främstSaudiarabien som har kapacitet att med några större kvantiteter påverka utbudetpå världsmarknaden. Det kan i detta sammanhang nämnas att vid ett pris pä ca20 dollar per fat eller lägre är det inte längre lönsamt att bygga utproduktionskapaciteten i . Ett pris på per fat äremellertid tillräckligt för att täcka de rörliga kostnaderna. På kortsikt kommer därför knappast nuvarande oljeprisnivåer att nämnvärt påverkaproduktionsnivån i . Ävenom några stora förändringar knappast är att vänta vill utskottetlikväl framhålla att en uppgång och varaktig återhämtning av oljepriserna kanfå betydande negativa konsekvenser för världsekonomin. Som framgår av de treårskalkylersom presenteras i den reviderade finansplanen skulle en återhämtning avoljepriset till nivån per fat under vissa förutsättningar dra nerfillväxten i världshandeln . skulle inflationen, som förOECD-länderna förväntas stanna vid 3,, successivt föras upptill en takt kring . Desjunkande oljepriserna och den lägre dollarkursen har haft en viss positiv effekt på de icke oljeproducerande ekonomi. oljeproducerandeländerna blir emellertid inkomstbortfallet betydande . Skuldkrisen ärdärför i allt väsentligt olöst. För en del av länderna kan situationen blimycket svår och leda till påfrestningar på det internationella finansiellasystemet. (Jfr även FiU 1985/86:12 om höjning av kapitalinsats iVärldsbanken). FiU 1985/86:30 Den ekonomiska utvecklingen i har konjunkturläget markantförbättrats, vilket framgår av den bedömning av den svenska ekonominsutveckling som redovisas i tabell 2. Förändringen i prognoserna speglar ocksåpå ett tydligt sätt hur starkt beroende vi är av utvecklingen i vår omvärld.