bet · G901BoU13 · 1985-12-31 00:00:00 — Villkoret gäller inte heller för ny- och ombyggnad avstyckebyggda småhus i ärenden som kommer in till förmedlingsorganet i kommunenföre utgången av . I motionerna Bo226 (c) yrkande 17, Bo227 (fp) yrkande 8och Bo410 (m) yrkande 15 såvitt nu är i fråga föreslås att markvillkoret heltskall avskaffas. I den sistnämnda motionen föreslås att markvillkoret avskaffasden , medan någon precisering av tidpunkten inte görs i de tvåövriga motionerna. I c-motionen hävdas att markvillkoret kan hindra attbostadsbyggnadsföretag startas. I fp-motionen anförs att kommunernasmöjligheter att styra byggandet är tillräckliga även utan markvillkoret, och dåinte minst genom den fysiska planeringen. Slutligen anförs i m-motionen bl. retallvarligt försvårat exploatering i privat regi och därmed resulterat i en BoU 1985/86:13 försämrad produktutveckling. har ochsenast (BoU 1984/85:13 s. 25) haft att behandla motionsyrkanden omatt markvillkoret skall avskaffas. Vad utskottet härvid anfört bl. a. ommarkvillkoret som ett instrument av flera när det gäller möjligheterna förkommunerna att förverkliga den bostadspolitiska målsättningen står fast.Motionerna Bo226 (c) yrkande 17, Bo227 (fp) yrkande 8 samt Bo410 (m) yrkande 15såvitt nu är i fråga avstyrks med hänvisning till tidigare ställningstaganden. I motion Bo410 (m) yrkande 15 såvitt nu är i frågaföreslås även konkurrensvillkoret avskaffat. Bostadslån för nybyggnad av annat hus än småhus som skallbebos av lånesökanden utgår i princip endast om byggnadsarbetena upphandlatsgenom infordrande av anbud och genom prövning och antagande av anbud utanföregående förhandling med anbudsgivare; det s.k. konkurrensvillkoret. Också i fråga om konkurrensvillkoret har utskottettidigare (se bl. a. BoU 1984/85:13 s. 25) haft att behandla motionsyrkanden omatt det skall avskaffas. Utskottet har härvid hävdat uppfattningen att dettalåneförbehåll ökar kommunernas möjligheter att aktivt ta det ansvar förbostadsförsörjningen som de tilldelats. Utskottet har inte på de skäl somredovisas i motion Bo410 (m) yrkande 15 såvitt nu är i fråga funnit anledningfrångå detta sitt tidigare ställningstagande. Motionen avstyrks med hänvisninghärtill. Finansieringen av kostnader för parkeringsplatser ochgarage tas upp i motion Bo205 (s). I motionen föreslås att nuvarandebestämmelser ändras så att bostadsfinansieringssystemet anpassas för att deboende inte skall belastas med orimligt höga kostnader för parkeringsplatser. Utskottet har (BoU 1984/85:13 s. 26)avstyrkt en motion med ett innehåll motsvarande den nu behandlade medhänvisning till redan gjorda ändringar i bostadsfinansieringsförordningen. motion Bo205 (s) nu anförts har inte givit utskottet anledning till annatställningstagande. Med hänvisning till svårigheterna att i många fallnyetablera barnomsorgsverksamhet i storstädernas centrala delar föreslås imotion Bo208 (s) att bestämmelserna i bostadsfinansieringsförordningen skallges en mer flexibel tillämpning för att möjliggöra statlig belåning av mobiladaghem. Enligt vad utskottet erfarit har kommuntillskrivit regeringen och begärt att reglerna ibostadsfinansieringsförordningen skall ges en sådan tillämpning att det blirmöjligt att erhålla statliga lån för mobila daghem. Den i motion Bo208 (s)berörda frågan har sålunda redan aktualiserats hos regeringen. Regeringensbedömning av frågan bör avvaktas. Det finns enligt motion Bo220 (c) yrkande 2 alla skäl församhället att stimulera byggandet av hus med sådan kvalitet attdriftskostnaderna blir låga, t. ex. genom att använda hållbarare material ochandra resurshushållande system. Enligt motionären bör bestämmelserna förberäkning av pantvärde mot bakgrund härav vara så generösa att investeringarför god hushållning aldrigbetraktas som överkostnader och därmed kan medföra att statliga lån BoU1985/86:13 nekas. Enligt anvisningarna till 5 § förordningen (1978:354) omberäkning av låneunderlag och pantvärde får i s. k. tvåbeslutsärenden - iprincip flerbostadshus samt gruppbyggda småhus - tillägg göras för sådanakvaliteter utöver normal standard som minskar drifts- ellerunderhållskostnaderna. Tillägg medges med redovisad och godkänd kostnad, dockhögst av låneunderlaget. Värdet av att främja användningen av konstruktioner ochmaterial som minskar drifts- och underhållskostnaderna torde, somutskottet tidigare anfört (CU 1982/83:22 s. 28), vara obestritt. Detta harockså kommit till uttryck i nuvarande lånebestämmelser genom det ovanredovisade lånetillägget. Motionärens förslag är härigenom i viss utsträckningredan tillgodosett. Utskottet vill i detta sammanhang också peka på vad som iproposition 95 anförts beträffande inriktningen av länsbostadsnämndernaskostnadsprövning i låneärenden. Enligt bostadsministern bör nämnderna, sedande förordade ändringarna av den produktionskostnadsanpassade belåningengenomförts, vid sin prövning kunna ta hänsyn till andra kvaliteter än dem somnu anges i föreskrifter. Häribiand nämns bl. a. sådanakvaliteter som minskar de framtida drifts- och underhållskostnaderna. Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottetmotion Bo220 (c) yrkande 2. Det får enligt utskottets mening förutsättas atthithörande frågor även fortsättningsvis beaktas av regeringen i det fortlöpandearbetet. Med hänvisning till ungdomens bostadssituation föreslås imotion Bo223 (s) ändringar i bostadsfinansieringssystemet för att möjliggöratillkomsten av s. k. ungdomslägenheter. Enligt motionärerna kan de med anledning av proposition1984/85:142 om förbättrade boendeförhållanden för gamla, handikappade ochlångvarigt sjuka genomförda ändringarna av bostadsfinansieringsförordningenkomma att omöjliggöra nyproduktion avs. k. ungdomslägenheter och ombyggnad avvindar till ungdomslyor. Framför allt anges ett behov föreligga av att se övertillämpningen av bestämmelserna i vad avser kraven på en fullvärdig bostad ochett självständig boende som förutsättningar för lån. Det är enligt bostadsutskottets mening viktigt att såvälstat som kommun på ett aktivt sätt medverkar till att stärka och förbättraungdomarnas situation på bostadsmarknaden. Åtgärder har också vidtagits från statsmakternas sida föratt förbättra de ungas boende. a. har (BoU 1984/85:15) anslagit särskilda medel för en försöksverksamhet i kommunerna och bostadsföretagen rörande ungas boende. Inom har också en särskild delegation inrättats med uppgift att informera om och uppmuntra till en sådan verksamhet. Det bör ankomma på regeringen att överväga behovet av ytterligare åtgärder i frågan. I övervägandena bör bl. a. ingå möjligheterna att genom särskilda dispensregler eller ändringar i bostadsfinansieringsför ordningen främja tillkomsten av lägenheter för i första hand ungdomar. Regeringen bör i lämpligt sammanhang för redovisa resultatet av sina överväganden. Vad utskottet med anledning av motion Bo223 (s) nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Frågan om konstnärlig utsmyckning av byggnader tas upp imotion Bo225 BoU 1985/86:13 (vpk). I motionen föreslås sålunda attlånetillägget för konstnärlig utsmyckning alltid skall motsvara avbyggkostnaden för varje enskilt projekt oavsett om det är fråga om nybyggnad,ombyggnad, tillbyggnad eller renovering. Med anledning av förslag i motioner (s) och (vpk)förordade bostadsutskottet (BoU 1984/85:13 s. 27-28) attlånetillägget för konstnärlig utsmyckning eller gestaltning skulle höjas från10 kr./m till /m. Enligt utskottet kunde den förordade höjningen ansesvara en första åtgärd, och det förutsattes därför att regeringen fortlöpande skullefölja utvecklingen på området och lämna förslag till eventuellaytterligare åtgärder. Den av utskottet och förordade höjningen avlånetillägget trädde i kraft , vilket betyder att deförbättrade lånemöjligheterna för konstnärlig utsmyckning och gestaltningendast funnits under en relativt begränsad tid. De vunnaerfarenheterna av de förbättrade lånemöjligheterna är därmed också begränsade.Utskottet är med hänvisning härtill inte nu berett att förorda ytterligareförändringar i den aktuella långivningen. Med hänvisning till det nu anfördaavstyrker utskottet motion Bo225 (vpk). Enligt motion Bo410 (m) yrkande 4 bör staten vidombildning av fastigheter från hyresrätt till bostadsrätt erbjuda övertagandeav befintliga bostadslån. Enligt bestämmelser i bostadsfinansieringsförordningen kanbostadslån övertas för sådana förvärv som en bostadsrättsförening gör vidombildning från hyresrätt till bostadsrätt. Låneandelen blir den förbostadsrättsföreningar gällande. som hade att behandla ett motsvarandemotionsyrkande (BoU 1984/85:13 s. 28) avstyrkte då enhälligtyrkandet med hänvisning till gällande ordning och till att utskottet fann detrimligt att låneandelen även vid ombildning från hyresrätt till bostadsrättbestämdes enligt vad som eljest gällde för bostadsrätter. Utskottet har inte påde i motion Bo410 (m) yrkande 4 angivna grunderna funnit anledning till annatställningstagande. Avslutningsvis tar utskottet i detta avsnitt upp tvåmotioner i vilka föreslås att den låneverksamhet som bostadsstyrelsenadministrerar skall ges ökad omfattning. Enligt motion Bo209 (c) såvitt nu är i fråga är detangeläget att finna ett system som skapar större rättvisa mellan dem som byggernytt och dem som satsar på ett äldre hus och sedan förbättrar det. Statliga lånvid köp av äldre egnahem föreslås därför utgå. Utskottet har tidigare behandlat motioner med motsvarandeförslag (senast i BoU 1984/85:13 s. 30) och därvid avvisat förslagen med hänvisning till möjligheterna att på kreditmarknaden få långfristiga lån för ändamålet. Utskottets principiella ställningstagande i denna del står fast. Berättigade lånebehov får även fortsättningsvis i huvudsak tillgodoses på kreditmarkna den. Den senaste tidens utveckling på kreditmarknaden bör ha underlättat en sådan finansiering även för äldre egnahem. I sammanhanget kan dock noteras att bostadskommittén i sitt slutbetänkande föreslagit införande av ett 40 stöd förflerbarnshushåll för att köpa begagnade småhus. Motion Bo209 (c) BoU1985/86:13 såvitt nu är i fråga avstyrks med hänvisning till vad som nuanförts. I motion Bo203 (s) föreslås ändringar i det statligabostadsfinansieringssystemet så att kostnaderna för arkeologiska utgrävningarkan finansieras inom systemets ram. Enligt motionärerna utgör den rikligaförekomsten av fornlämningar bl. a. i medeltida städer ett hinder istadsförnyelsen genom att kraven på arkeologiska undersökningar ökarkostnaderna för bebyggelsen. Frågan om finansieringen av kostnaderna för arkeologiskautgrävningar i samband med bostadsbebyggelse tas upp av arkeologiutredningen idess betänkande (SOU 1985:13) Fornlämningar och exploatering. Utredningenföreslår härvid att ränte- och amorteringsfria tilläggslån skall få lämnas förarkeologikostnader i samband med uppförande eller ombyggnad av flerbostadshussamt grupp- och styckebyggda småhus. Utredningsförslaget bereds för närvarandei . Enligt bostadsutskottets mening bör resultatet av dennaberedning avvaktas. Motion Bo203 (s) avstyrks med hänvisning härtill. 4.8 Hyresrabatter och hyresförlustgarantilån m. m. Statsbidrag till hyresrabatter i bostadshus lämnas undervissa förutsättningar till ägare av bostadshus med hyres- ellerbostadsrättslägenheter. Villkoret är att huset har uppförts eller byggts om medstöd av lån enligt bostadsfinansieringsförordningen och att byggnadsarbetenahar påbörjats eller under något av åren 1983 och1984. Maximalt bidrag av bidragstiden är . perm" för hus där byggnadsarbetena har påbörjats och 45kr. per m för hus där byggnadsarbetena har påbörjats . Bidragetminskar med en femtedel . För ombyggnad av hus i harbidrag kunnat utgå även om byggnadsarbetena påbörjats . Förslag om avveckling av hyresrabatterna lämnas i fyramotioner- Bo221 (m) yrkande 6 såvitt nu är i fråga, Bo226 (c) yrkande 12 såvittnu är i fråga, Bo227 (fp) yrkande 27 samt Bo402 (m) yrkande 5 såvitt nu är ifråga. I och med utgången av lämnas inga nyahyresrabatter. Med avseende på den årliga avtrappningen av hyresrabatternainnebär detta att rabatterna kommer att vara helt avvecklade inom fem år.Utskottet vidhåller bl. a. med hänvisning härtill sin redovisadeuppfattning (BoU 1984/85:13 s. 33) att det måste anses rimligt attstatsmakterna står fast vid sitt beslut om att hyresrabatter skall kunna utgåunder den relativt begränsade tid som ursprungligen avsetts. Motionerna Bo221(m) yrkande 6 såvitt nu är i fråga, Bo226 (c) yrkande 12 såvitt nu är i fråga,Bo227 (fp) yrkande 27 samt Bo402 (m) yrkande 5 såvitt nu är i fråga avstyrksmed hänvisning till det anförda. I budgetpropositionen tas frågan upp om ändring igrunderna för att erhålla hyresrabatter i vad avser tidpunkten för påbörjandeav byggnadsarbetena. Som framgår av framställningen ovan gäller som enförutsättning för att statsbidrag till hyresrabatter skal! utgå attbyggnadsarbetena har påbörjats tidigastunder senare delen av 1982. påbörjade byggnadsarbeten BoU1985/86:13 gäller härvid att preliminärt beslut om bostadslån eller medgivandeatt påbörja byggnadsarbetena före länebeslut skall ha ineddelats efter den 19september 1982. Enligt vad som anges i budgetpropositionen har det emellertidinträffat fall där inedgivandet om påbörjande har lämnats före den föreskrivnatidpunkten, men där man otvetydigt kan fastställa att byggnadsarbetenafaktiskt påbörjades efter denna tidpunkt. Om det då finns en godtagbarförklaring till varför byggnadsarbetena inte påbörjades i omedelbar anslutningtill påbörjandemedgivandet anser bostadsministern att undantag från regeln attpåbörjandemedgivandet irite får ha lämnats eller tidigare börkunna göras. Han förordar därför att reglerna för bidragsgivningen ändras såatt regeringen i sådant fall kan medge att bidrag lämnas utan hinder av attbeslut om medgivande att få påbörja byggnadsarbetena före lånebeslut harmeddelats före . Vad i budgetpropositionen föreslagits idenna del tillstyrks av utskottet. För hus som uppförts med stöd av statligt bostadslån ochför vilka statsbidrag till hyresrabatter kan utgå lämnas statlighyresförlustgaranti i form av lån. Hyresförlustgarantin lämnas avhögst räknat för husets färdigställande. Förslag om en avveckling av hyresförlustgarantierna lämnasi fyra motioner. I motionerna Bo221 (m) yrkande 4, Bo226 (c) yrkande 13, Bo227(fp) yrkande 25 samt Bo402 (m) yrkande 5, samtliga motionsyrkanden såvitt nu äri fråga, föreslås sålunda att hyresförlustgarantierna avvecklas fr. o. m. den 1juli 1986. Även i vad gäller hyresförlustgarantierna bör låntagarna kunna utgåfrån att av statsmakterna gjorda tidsbegränsade åtaganden infrias.Motionsyrkandena avstyrks. Avslutningsvis tar utskottet i detta sammanhang uppförslaget i motion Bo216 (vpk) yrkande 3 om att ränte- och amorteringsfria låntill allmännyttiga förelag skall införas fr. o. m. för att undvikahyreshöjningar. Utskottet har vid en rad tillfällen (CU1980/81:6, CU 1980/81:29, CU 1981/82:3, CU 1982/83:8, CU 1982/83:22, BoU1983/84:23 och BoU 1984/85:13) tagit ställning till och avstyrkt motsvarandemotionsyrkanden. Utskottet har därvid bl. a. anfört att även bortsett frånfrågan huruvida sociala problem i vissa bostadsföretags förvaltning skall mötasmed samhälleliga driftbidrag det är uppenbart orimligt att staten resp. deenskilda fastighetsägarna skulle ta på sig ett generellt betalningsansvar förvissa uppkomna och även framtida kostnadsökningar inom hyreshussektorn. MotionBo216 (vpk) yrkande 3 avstyrks med hänvisning till dessa tidigareställningstaganden. 4.9 Reparation, om-och tillbyggnad fastställde (BoU 1983/84:11) etttioårigt program för bostadsbeståndets förbättring, det s. k. ROT-programmet. Avsikten är att genom bostadsförbättringsprogrammet skapaett samord nat system för finansiering av gemensamt underhåll, reparationer och energisparåtgärder i flerbostadshus. Systemet bygger på att åtgärderna finansieras i samspel mellan staten och kreditinstituten på den s. k.opriorite- 42 Staten lämnar räntestöd och i vissa fall energispar- BoU1985/86:13 bidrag till åtgärderna. För ombyggnad av bostäder som är äldre än 30år kan statligt bostadslån i kombination med prioriterade bottenlån sökas påsamma sätt som . Då lämnas också räntebidrag som täcker en del avräntekostnaden för båda lånen. ROT-programmets samordnade system för finansiering avbostadsförbättringsverksamheten tas upp i tre motioner, vari förordas attfinansieringssystemet skall ändras för att åstadkomma en mera varsamupprustning. Enligt motion Bo209 (c) såvitt nu är i fråga bör reglernaför bostadslån vid ombyggnad ändras så att lån kan utgå även till mindregenomgripande upprustning av småhus. 1 motion Bo210 (vpk) yrkande 2 hemställs attfinansieringssystemet för ombyggnad bör omarbetas så att varsamma ombyggnads-och underhållsåtgärder blir lönsammare än totalrenovering. Enligt motionärernakan ROT-programmet med sin nuvarande utformning åstadkomma skadliga effekterför såväl hus som boende. Även i motionerna Bo219 (fp) och Bo227 (fp) yrkande 17såvitt nu är i fråga föreslås att stödet till ombyggnad och underhåll utformasså att det blir mer förmånligt att göra en mer varsam upprustning. Denförstnämnda motionen innefattar dessutom krav på ändringar ibyggnadslagstiftningen för att åstadkomma en varsam ombyggnad. I den sistnämndamotionen anförs att det i ombyggnadsverksamheten är angeläget att de berördahyresgästernas inflytande ökar. Den ovan redovisade (avsnitt 3.1) förskjutningen avbostadsproduktionen från nyproduktion till åtgärder i det befintligabostadsbeståndet innebär att förvaltningen av bostäderna kommit att bli en alltviktigare fråga. Denna förvaltning måste naturligtvis ske på ett sådant sättatt kvaliteterna och särdragen i den befintliga bebyggelsen tas till vara.Bostadsförbättringsprogrammet utgör enligt bostadsutskottets mening ettviktigt inslag i dessa strävanden. Programmet löper nu på sitt tredje år,vilket betyder att erfarenheterna av programmets effekter i olika avseendenbörjar växa fram. Som redovisats ovan (avsnitt 4.1) har också en utvärdering avprogrammet påbörjats. Utvärderingen kommer att föreläggas hösten1986. Ytterligare överväganden avseende bostadsförbättringssystemets fortsattainriktning och utformning bör enligt bostadsutskottets mening anstå i avvaktanpå resultatet av denna utvärdering. Motionerna Bo209 (c) såvitt nu är i fråga,Bo210 (vpk) yrkande 2, Bo219 (fp) samt Bo227 (fp) yrkande 17 avstyrks medhänvisning härtill. 1 tvåmotioner tas upp frågor avseende ett utvidgat ROT-program m. m. I motion Bo216 (vpk) yrkande 2 såvitt nu är i frågaförordas en utvidgning av ROT-programmet så att det skall omfatta offentligabyggnader, de kommunala va-näten m.m. Enligt förslaget bör villkor och lån fördet utvidgade programmet utformas med utgångspunkt i vad som gäller förbostäder och vissa lokaler. Till kommunerna utgående räntebidrag föreslås dockbegränsade till hälften jämfört med vad som utgår. I motion Bo204 (c) begärs förslag till ett långsiktigtprogram för underhåll och förnyelse av kommunernas va-nät. Programmet bör enligt förslaget inriktas på att fram förnya de ledningar som lades ner före år1965. I sinmotivering pekar motionärerna bl. a. på det slöseri som läckande BoU1985/86:13 vattenledningarinnebär och de miljörisker som läckande avloppsledningar Den av regeringen tillsatta ledningsgruppen förbyggsektorfrågor följer löpande utvecklingen i hela byggsektorn.Ledningsgruppen har också gjort en genomgång av den kommunala ROT-verksamhetenoch därvid konstaterat att det finns stora behov när det gäller underhålls-och förbättringsåtgärder i kommunernas och landstingskommunernas byggnader ochanläggningar. Mot bakgrund härav anför bostadsministern i budgetpropositionen(bil. 13 s, 12) att många åtgärder på detta område är kommunalekonomiskt välmotiverade och att det därför är väsentligt att kommunernas insatser i dessaavseenden ökar. Inte minst anges detta vara viktigt med hänsyn till attinsatserna har stor betydelse för att resurserna i byggsektorn skall utnyttjaseffektivt. delar denna uppfattning. Det finns grundadanledning anta att det av motionärerna föreslagna programmet m.m. kommer attövervägas utan en_.riksdagens_begäran_därom. Frågan om utvidgning avROT-programmet får bedömas i samband med ställningstagande beträffandeutvärdering av programmet. Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottetmotionerna Bo204 (c) och Bo216 (vpk) yrkande 2 såvitt nu är i fråga. Avslutningsvis tar utskottet i detta avsnitt upp vad som imotion Bo213 (fp) föreslagits beträffande lånereglerna för ombyggnad avålderdomshem. I motionens yrkande 3 föreslås sålunda att reglerna ändras så attstatligt lån kan erhållas för ombyggnad av ålderdomshem som är yngre än 30 år.Vidare understryks i motionens yrkande 6 vikten av att de beslutadeändringarna i reglerna för lån till ombyggnad av ålderdomsheiri tillämpas medflexibilitet. Enligt motionärerna finns det annars en risk för att de nyareglerna uppfattas som en icke avsedd skärpning av kraven för att erhållabostadslån. Huvudregeln i bostadsfinansieringsförordningen är attbostadslån för ombyggnad inte lämnas för hus som är . Genom en år1985 vidtagen ändring i förordningen kan ombyggnad av ålderdomshem tillfullvärdiga bostäder ske även om byggnaden är . Vad i motionBo213 (fp) yrkande 3 föreslagits är därmed tillgodosett. Utskottet kan inte heller ansluta sig till förslaget imotion Bo213 (fp) yrkande 6. Vad i motionen förordatsbeträffande//e.v(t>(/(fef vid tillämpningen av reglerna för ombyggnad avålderdomshem får enligt bostadsutskottets mening anses i allt väsentligttillgodosett dels genom reglernas utformning i sig, dels genom av utskottetgjorda uttalanden i anslutning till att reglerna antogs (BoU1984/85:24). Vad utskottet härvid anförde beträffande begreppet fullvärdigbostad, om ombyggnad av ålderdomshem utanför tätort samt om fördelningen avboendefunktionerna på kollektiv resp. privat del äger fortsatt giltighet. 4.10Åtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrda BoU 1985/86:13 lägenhetersamt bidrag till förbättring av boendemiljön beslut (CU 1982/83:8) om vissastödåtgärder för bostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter innebar delsatt särskilda låneregler infördes för att underiätta en ombyggnad av bostädernaså att de kan utnyttjas för andra ändamål, dels att särskilda medel ställdestill förfogande för stöd till de värst drabbade företagen. Utöver det ovan nämnda stödet kan för områden med outhyrdalägenheter även s. k. boendemiljöbidrag lämnas till åtgärder som förbättrarboendemiljön. Boendemiljöbidrag kan även utgå om åtgärderna behövs på grund avde sociala förhållandena i området. Förslag om en avveckling av bidragen till åtgärder ibostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter och boendemiljöbidragen läggsfram i motionerna Bo221 (m) yrkandena 7 och 15 samt Bo402 (m) yrkande 5 såvittnu är i fråga. Bidragen föreslås avvecklade fr. o. m. medhänvisning bl. a. till att alla bostadsföretag själva måste ta det fullaansvaret för sin verksamhet. Detta anges innebära att om en satsning på t. ex.boendemiljön är motiverad för att öka en bostadsfastighets attraktionsvärde ochdärmed möjliggöra uthyrning av lägenheterna är den också företagsekonomisktlönsam. Därmed kommer den enligt motionärerna till stånd även utan statligabidrag. Som anges i budgetpropositionen (bil. 13 s. 59) visarerfarenheterna av den särskilda bidragsgivningen till åtgärder i områden medstor andel outhyrda lägenheter att de statliga insatserna har stimulerat detarbete som pågår i kommuner och företag. Likaså har boendemiljöbidragen undermånga år haft mycket stor betydelse för att i få gång förbättringar avboendemiljön. kvarstår dock stora problem i många kommuner ochbostadsområden. Utvecklingen inom näringslivet har inneburit att vissa orterhar drabbats särskilt hårt. Även kommer enligt regeringsförslagetdärför ett behov av statligt stöd till åtgärder i områden med stor andelouthyrda lägenheter att finnas. delar denna uppfattning.Motionerna Bo221 (m) yrkandena 7 och 15 samt Bo402 (m) yrkande 5 såvitt nu är ifråga avstyrks med hänvisning härtill.