bet · G901TU1 · 1985-12-31 00:00:00 — 3.4Besiktning av handreglage i bilar för handikappade /86:1 Bilar m. fl. fordon skall enligt bestämmelser i för bl. a. undersökning av fordonens beskaffenhet ochutrustning mot bakgrund av bl. a. grundregeln i 7 § FDK att ett fordon fårbrukas i trafik endast om fordonet är tillförlitligt frän säkerhetssynpunkt ochi övrigt lämpligt för trafik. När det gäller serietillverkade fordontypbesiktigas enstaka fordon i bl. a. nämnda syfte. För de fordon, som ärlikartade med ett som typbesikti-gats, får typintyg utfärdas. Utfärdas typintygför ett fordon skall det anses som om fordonet har godkänts vid registreringsbesiktning. Om ett fordon efter det att det godkänts vidregistreringsbesiktning eller tagits upp i typintyg har ändrats bl. a. så attdet inte längre överensstämmer med utförandet vid besiktningen eller närtypintyget utfärdades, skall fordonet enligt 38 § FDK inställas för nyregistreringsbesiktning. Detta gäller dock inte i fall bl. a. dä ändringenendast innefattar avvikelse som är att hänföra till fordonets utstyrsel ochinte försämrar dess säkerhet. Särskild besiktning av viss utrustning för en bilförekommer endast beträffande kopplingsanordning mellan bil och släpvagn.Förutsättningarna anges i 66 § FDK. När det gäller fordons utrustning m. m. äger TSV enligt102 § och 103 § FDK föreskriva att utrustningen skall vara av sådan typ som hargodkänts av TSV. Verket har med stöd av dessa bestämmelser meddelatföreskrifter om nationella typgodkännanden för ett 15-tal slag av utrustningarför bilar och cyklar m. fl. 1 motion 1984/85:2573 (c) framförs kritik mot att en bilsom har försetts med handreglage för att användas av en handikappad måstegenomgå registreringsbesiktning med åtföljande kostnader och besvär.Motionärerna anser att det borde råda en ordning som innebär atthandikappreglage typgodkänns och att inmontering av typgodkändahandikappreglage inte skall föranleda att bilen måste registreringsbesiktas.Motionärerna begär att ätgärder vidtas för införande av sådana regler atttypbesiktning också kommer att gälla handreglage för handikappbilar. Av den ovan lämnade redovisningen av bestämmelser i att man bl. a. av säkerhetsskäl har uppställt kravet påregistreringsbesiktning av ett fordon, som har ändrats. Även omstandardkomponenter används dä en bil utrustas med handreglage för enhandikappad måste det vara angeläget att undersöka bl. a. om och i vad män deinsatta anordningarna påverkar bilens säkerhet. Utskottet kan därför intebiträda motionsyrkandet. Det avstyrks sålunda. Det kan här nämnas att handikappad som är beroende av bilför sitt arbete eller för sina studier kan erhålla statligt bidrag enligt arbetsmark nadskungörelsen (1966:368) för inköp av bil. Enligt arbetsmarknadskungö relsen kan bidrag dessutom utgä till kostnaden för sådan ändring av eller anordning på fordon som behövs för att den handikappade själv skall kun na bruka det. Inom ramen för sjukvårdshuvudmännens verksamhet med tekniska hjälpmedel kan handikappade också erhålla bidrag till inköp av bil. 3.5Tidsintervall mellan kontrollbesiktningarna /86:1 är ordningen förkontrollbesiktning av bilar i allmänhet m. fl. fordon enligt 77 § FDK den attfordonen skall kontrollbe-siktigas en gäng per är frän det fordonen är två ärgamla. I två motioner önskar motionärerna att denna ordning skalländras. I motion 1984/85:1996 (m) begärs att ordningen skalländras så att den första kontrollbesiktningen skall göras när bilarna är tre årgamla och därefter följande kontrollbesiktningar . Motionärenframhåller angelägenheten av att minska bilägarens kostnader för självabesiktningarna och för resor till och från dessa m. m. I motion 1984/85:2812 (m) begärs i yrkande 2 en översyn avbestämmelserna om kontrollbesiktning. Vid översynen bör enligt motionärernaundersökas möjligheterna att låta den första kontrollbesiktningen på bilar,som ej använts i yrkesmässig trafik, äga rum när bilarna är tre är gamla, denandra när bilarna är och de därefter följandekontrollbesiktningarna . Motionärerna framhåller att bilarna blir alltbättre och sköts allt bättre, vilket motiverar en minskning av kontrollernaunder . TSV framhöll i ett yttrande till över skrivelser angående ändrade tidsintervall mellan kontrollbesiktningarnam. m. bl. a. att kontrollbesiktningarna av fordon har lett till enförbättring av den tekniska säkerhetsstandarden hos fordonsparken. Vidare hadekontrollbesiktningarna haft betydelse för att begränsa olycksut-vecklingen,lett till att bilarnas livslängd ökat samt haft betydelse för att begränsaluftföroreningar och energiförbrukning. Utskottet vill instämma i detta. TSVframhöll också med utgångspunkt frän en kostnads-/nytto-kalkyl grundad pädåvarande prisnivå att det gällande kontrollbesiktningssystemet inte varnågon ekonomisk belastning för samhället. Det torde enligt TSV i stället geicke obetydliga vinster. Mot bakgrund av de nämnda fördelarna med den gällandeordningen för kontrollbesiktningarna och med hänsyn till att andelen äravsevärd av personbilar som redan vid den första kontrollbesiktningen, dvs. dåde bara är tvä år gamla, fär anmärkningar (, 1982, 1983 och1984 resp. 32, 34, 29 och ) är utskottet inte berett förorda att nuvarandeordning för kontrollbesiktningarna skall ändras. Utskottet förutsätteremellertid att TSV följer utvecklingen i frågan och tar de initiativ som kanföranledas härav. Underhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandena. Registreringsbesiktningar och kontrollbesiktningar m. fl.kontrollförrätt ningar m. m. avseende fordon utförs av AB vid ett 175- tal bilprovningsstationer i ett 160-tal kommuner. Av stationerna är ca 160 fasta stationer och ca 15 besöksstationer. De fasta stationerna hålls öppna måndagarfredagar 16.30. I motion1984/85:736 (vpk) anförs bl. a. an det borde vara möjligt an hålla /86:1 kvällsöppetvid för att underlätta för bilägare, som har svårt att få ledigtfrån arbetet och är beredda att offra för att fä föreskrivenbilbesiktning utförd. Motionären begär att som sin mening skall geregeringen detta till känna. Enligt från inhämtade uppgifter harbolaget tagit upp förhandlingar med vederbörande personalorganisationer ominledande av en verksamhet med öppethållande . Till en början skulleverksamheten avse öppethållande till på stationeri . Mot denna bakgrund synes motionen inte böra påkalla någonåtgärd av . 3.7 Arkiveringen av protokoll från kontrollbesiktningar Enligt 86 § FDK skall protokoll föras vidkontrollbesiktning av fordon. Godkänns besiktigat fordon skall detta framgå avprotokollet. Underkänns fordonet skall bevis om körförbud eller föreläggande omny kontrollbesiktning som meddelats intas i protokollet. I protokollet angesbl. a. anmärkningar som kan betyda påpekanden, förelägganden om ny besiktningoch körförbud samt vägmätarställning i km. Protokollet upprättas i ett huvudexemplar, som efterbesiktningen överlämnas till fordonets ägare, samt i två"genomskriftskopior" av vilka ett behålls på bilprovningsstationenoch ett översänds till AB i . Enligt arkiveringsbestämmelserarkiveras protokoll frän kontrollbesiktning under det år varunder besiktningenhar utförts samt under ytterligare tre är. I motion 1984/85:554 (c) framhålls mot bakgrund av ettfall med brister hos en personbil intresset av att i protokollen fränkontrollbesiktningarna kunna få uppgifter om vägmätarställning m. m. vidtidigare kontrollbesiktningar. Motionären kritiserar att Svensk Bilprovningarkiverar protokollen bara under ca fyra är. Det borde enligt motionären varaen självklarhet att protokollen inte gallras ut efter fyra är, när bilarnaslivslängd i genomsnitt är . Protokollen borde dessutom enligtmotionären vara mer lättillgängliga. Motionären begär att som sinmening skall ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om bevarande avbilbesiktningsprotokoll. Utskottet är inte berett att förorda att SvenskBilprovning skall rekommenderas att arkivera protokoll frånkontrollbesiktningar säsom motionären önskar. Utskottet avstyrker såledesmotionen. Utskottet vill i detta sammanhang nämna att SvenskBilprovning och motororganisationer m. fl. gör konditionskontroller av bilarsom kan ge besked om det aktuella tillståndet hos bilarna i olika avseenden.Svensk konditionskontroll, kallad NBC-kontroll, omfattar sålunda 'utöverdemoment som ingår i den obligatoriska kontrollbesiktningen /86:1kontroller av åtta system eller funktioner hos bilarna. 4.1 Registrering av mopeder 1 trafiksäkerhetspropositionen föreslogs bl. a. attregistrering av mopeder skulle införas. Registreringen skulle vara obligatoriskför nya mopeder och frivillig i övrigt. Förslaget om registrering motiveradesmed att registrering var ett nödvändigt hjälpmedel för att trafikövervakningenskulle fungera väl. Registrering skulle också kunna bidra till att minskaantalet mopedstölder. På förslag i en motion beslöt emellertid (TU1981/82:19 och 26, rskr. 1981/82:231) att registreringen skulle varaobligatorisk för alla mopeder. Regeringen gav därefter TSV i uppdrag att övervägavad som fordrades för att genomföra beslut om obligatorisk mopedregistrering.Detta uppdrag har redovisats. I proposition 1984/85:6 (beslutad ) förordadesbl. a. att verkställigheten av beslut om mopedregistrering skullefå anstå med hänsyn till att antalet mopeder och antalet olyckor medmopeder hade gän ned. (/85:6, rskr. 1984/85:80) hade intenågot an erinra häremot. I motion 1984/85:628 (c) begärs att beslut omobligatorisk registrering av mopeder skall upphävas. Om en mopedregistreringöver huvud taget skall införas synes en sådan enligt motionärerna böra ske päsätt som föreslogs i trafiksäkerhetspropositionen och i en viss till utskottetsbetänkande fogad reservation, dvs. registreringen skulle bli obligatorisk förnya mopeder och frivillig i övrigt. Om en registrering av mopeder införs bör den enligtutskottets mening omfatta alla mopeder. Utskonet anser alltså att riksdageninte bör ändra sitt /82 ärs fattade beslut i frågan. Som grund för förslaget i proposition 1984/85:6 attverkställigheten av beslutet om mopedregistrering skulle fä anstå angavföredraganden bl. a. att mopedförsäljningen hade gått ned från ca 41 000 såldamopeder till endast 8 300 sålda . Försäljningen beräknas numerauppgå till ca 5 000 perår. Skälen synes därför enligt utskottets uppfattning ha förstärkts för att man utan att rubba principbeslut bör avvakta med Utskottetavstyrker sålunda motionen. 4.2 Upphörande av avställning För att,t. ex. en vanlig personbil skall få användas itrafik krävs att den är registrerad, att den har godkänts vid registreringsbesiktning eller att typin tyg har utfärdats för den, att trafikförsäkring finns samt att fordonsskatt och registerhållningsavgift har erlagts. Om bilen är eller äldre krävs 22 också attden har godkänts vid kontrollbesiktning. Om nämnda krav är /86:1uppfyllda utfärdar TSV ett kontrollmärke för bilen (att fästas på registreringsskylt). Hos bilhandlarna är vanligen både nya bilar ochinbytesbilar avställda enligt bestämmelser härom i BRK. En avställd bil är intelängre försäkrings- och skattepliktig och behöver inte kontrollbesiktigas,vilket innebär kostnadsbesparingar för bilhandlarna. Bilen kan"återställas" om kraven i fräga om trafikförsäkring och skatt m. m.uppfylls och körförbud för bilen inte gäller. Frågor om avställning och upphörandeav avställning prövas av länsstyrelse. Förklarar bilägaren i samband medanmälan om avställnings upphörande att han önskar ta bilen i bruk omedelbartfår han s. k. skattekredit . Om villkoren beträffandetrafikförsäkring och godkännande vid kontrollbesiktning är uppfyllda utfärdarlänsstyrelsen ett bevis om att avställningen har upphört och ett kontrollmärke. Bestämmelser om skattekrediten infördes fr. o. m. den 1januari 1974 bl. a. för att tillgodose krav från bilhandeln att kunnafä ta ett avställt fordon i trafik. upphörde en ordning medinterimsregi-strering av fordon, som innebar att ett oregistrerat fordon iavvaktan pä registrering fick brukas enligt interimslicens, som gällde enmånad. In-terimslicens meddelades av polismyndighet, som också lämnade utinte-rimsskyltar. I motion 1984/85:l060(s)framhällsatt de, som köper bil hosen bilhandlare pä annan ort än den där är belägen, drabbas avolägenheter genom de resor m. m. som krävs för de nödvändiga kontakterna medlänsstyrelsen innan bilen får användas. Motionärerna framhåller med hänvisningtill det tidigare systemet med interimsregistrering hos polismyndigheten atten decentralisering av uppgifter till denna myndighet borde kunna ske utan behöver ge avkall pä nuvarande krav på kontroll m. m. Motionen utmynnar ien begäran om förslag till ändring i bestämmelserna om registrering av bil ienlighet med vad som anförs i motionen. har skapats förutsättningar för en försöksverksamheti vilken bilhandlare genom magnetband eller terminaler för ADB kan lämnauppgifter direkt till TSV:s bilregister för registrering av bl. Vidare har lagts fram ett utredningsförslag om endecentralisering av handläggningen av frågorna om skattekredit. Med anledning av en framställning av TSV och inhämtadeyttranden över denna har regeringen i är utfärdat förordningen (1985:743) om försöksverksamhet med viss registrering i bilregistret. Enligt denna be myndigas TSV som ett led i en försöksverksamhet som skall få bedrivas längst till utgången av att medge att uppgifter för registrering i bilregistret av ägarbyten, avställningar och upphörande av avställningar lämnas till TSV i stället för till länsstyrelse på medium för automatisk data behandling eller genom datakommunicering. Medgivande till direktregi strering på nämnt sätt skall få lämnas till den som i sin yrkesmässiga verk samhet innehar fordon och för dessa har en datorstödd administration. TSV framhöll i framställningen att en registrering via magnetband och termina- 23 ler förADB skulle ge en bättre säkerhet och bespara både myndigheter och /86:1enskilda en onödig, kostsam och tidskrävande hantering av papper. Även vidanmälan på här nämnt sätt om upphörande av avställning kan skattekreditmedges. Inom TSV övervägs olika sätt enligt vilka kontrollmärken utan störretidsutdräkt skulle kunna utlämnas vid upphörande av avställning. (K 1983:02) som har haft iuppdrag att göra en översyn av avställningsinstitutet i bilregistret har ijuni i är avgivit sitt betänkande (Ds K 1985:6) Avställning i bilregistret.Utredningen anför bl. a. att klagomål har framkommit om att avställningarna medskattekredit är administrativt betungande för länsstyrelserna och attfordonsägare ofta måste resa lång väg till länsstyrelserna för att fäskattekredit. Utredningen har därför undersökt former för utlämnande avskattekredit som kan underlätta länsstyrelsernas administration och samtidigtminska besvären för fordonsägarna. Efter att ha diskuterat olika alternativ förhandhavande av skattekrediten förordar utredningen att AB Svensk Bilprovningskall tillföras denna uppgift, så snart förutsättningar finns. Utredningen framhålleremellertid att det är nödvändigt att ytterligare klarlägga detaljerna i ensådan lösning och förordar att förhandlingar tas upp med bolaget härom. Som ensärskild fördel med alternativet framhåller utredningenmöjligheterna att kontrollbesiktiga och återställa bilen efteravställning. Utredningens betänkande är föremål förremissbehandling. Mot bakgrund av den aviserade försöksverksamheten meddirektregistrering i bilregistret av anmälningar om återställningar samtavställnings-utredningens förslag om decentralisering av handläggningen avskattekrediter kan utskottet för sin del inte finna att någon riksdagensåtgärd i den i motion 1984/85:1060 (s) upptagna frägan är erforderlig. Utskottetföreslår sålunda att lämnar motionen utan åtgärd. 5 Vägmärkesfrågor m. m. 5.1 Förenklingar av vägutmärkningssystemet m. m. 1 tre motioner tas upp frågor om förenklingar avvägutmärkningssystemet m. m. Motionsförslagen syftar till att mängden avvägmärken m. m. skall begränsas. I stort sett genomgående motiverasmotionsförslagen med att det är svårt för trafikanterna att på en gängtillgodogöra sig information frän flera olika vägmärken m. m. och att det ärangeläget att minska kostnaderna för vägutmärkningen. I motion 1984/85:627 (m) framhålls angelägenheten avforskning för att utröna om det i första hand är vägmärkenas utformning eller den förekom mande mängden av dem som reser de största svårigheterna för trafikanter na att tillgodogöra sig budskapen. Vidare önskas insatser från svensk sida pä det internationella planet för att förenkla vägutmärkningssystemet samt att man utnyttjar de möjligheter till förenklingar som finns inom nuvarande system. I motionen omnämns bl. a. ett förslag till kombinationsvägmärken 24 ochkombinationsvägmarkeringar, varigenom på ett vägmärke resp. en /86:1vägmarkering av viss form och färg information ges som kräver fleravägmärken eller vägmarkeringar. Förhandlingar bör enligt motionen också tas uppmed i syfte att få till stånd en dämpning i kraven päprecision i lokala trafikföreskrifter sä att behovet av utmärk-ningar minskar.Motionen utmynnar i en begäran att som sin mening skall ge regeringentill känna vad i motionen anförs om angelägenheten av att initiera åtgärderför att åstadkomma besparingar av statsmedel genom förenklingar avvägutmärkningssystemet. I motion 1984/85:1064 (m) framhålls bl. a. att det är angelägetatt pröva förslaget om kombinationsskyltar och kombinationsvägmarkeringar. Motionenutmynnar i en begäran att som sin mening skall ge regeringen tillkänna vad som i motionen anförs om ätgärder i syfte att förbättratraflksäkerheten. I motion 1984/85:2564 (m) föresläs att utmärkningen avbegränsad hastighet skall förenklas på följande sätt. "70-märken" för bashastigheten skall bara varauppsatta vid infarterna till värt land (tullstationerna). Tvä nya märken medförebilder i och skall införas. Det ena med texten"Tättbebyggt område börjar" skall förutom att detta förhållandeanges innebära att högsta tillåtna hastighet är . Det andra märketmed texten "Tättbebyggt område upphör" skall förutom att dettaförhållande anges innebära att hastighetsbegränsningen upphöroch att hastighetsbegränsningen till bashastigheten börjar. Därvägsträckor med högsta tillåtna hastighet om upphör skallfinnas märken som anger detta. Dessa märken innebär att högsta tillåtnahastighet därefter är bashastigheten . Motionärerna som framhålleratt "50-" och "70-märken" vid gränser för tättbebyggdaområden kan utmönstras om deras förslag genomförs begär att som sinrnening skall ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om förändringav vägutmärkningssystemet. Utskottet finner nu liksom tidigare vid behandlingen avmotionsyrkanden som har varit likartade med de här aktuella att det tordevara uteslutet att utforma det svenska vägutmärkningssystemet pä ett sätt somavviker frän internationellt antagna normer. Detta hindrar emellertid inte attdet inom det rådande systemet finns möjligheter till förenklingar och därmedtill kostnadssänkningar. I arbetet med vägutmärkningsfrågor på internationell nivåbör man självfallet från svensk sida sträva efter förenklingar i systemet.Utskottet förutsätter att detta också sker. Utskottet vill också i detta sammanhang fästauppmärksamheten på betydelsen av att man undviker alltför detaljerade lokalatrafikföreskrifter och av att föreskrifterna avvägs sä att man inte behövergöra flera utmärkningar på samma plats eller pä en kort vägsträcka. Såsom utskottet tidigare också framhållit tordemöjligheterna att över huvud taget se och att urskilja olika färger i kombinationsvägmarkeringar i vinterväglag vara begränsade, särskilt i samband med snöfall och mörker. TSV har i är påbörjat ett utredningsprojekt kallat , som /86:1 syftar till att man skall finna modeller m. m. förhur målet med färre vägmärken skall uppnås utan att traflksäkerheten ochinformationen till trafikanterna äventyras. Utredningsarbetet har inletts meden inventering av vägmärkesbeståndet i , ochHögsby kommuner säsom representerande stora, medelstora resp. små kommuner. I avvaktan pä resultatet av det sålunda igångsattautredningsarbetet och med hänsyn till vad utskottet i övrigt har anfört synesde här aktuella motionerna inte böra föranleda något initiativ från riksdagenssida. Utskottet avstyrker därför desamma. 5.2 Uppsättning av vägmärken med information om lokalradiofrekvenser 1 motion 1984/85:386 (m) anförs bl. a. att det i t. ex.Danmark och finns skyltar med upplysning om lokalradiofrekvenseruppsatta vid huvudvägarna, som gör det möjligt för vägfarande att lätt kopplasina radioapparater till rätt lokalradiokanal och få upplysningar om bl. a. denaktuella trafiksituationen. Motionären framhåller att en motsvarande skyltningi värt land skulle vara värdefull, framför allt vid våra mest trafikeradeturistvägar. Även betydelsen av att kunna nå vägfarande med information omintressanta lokala kulturevenemang framhålls. Motionären begär att ätgärder imotionens syfte skall vidtas. TSV har i är beslutat att en försöksverksamhet medupplysning om radiofrekvens i utmärkning för vägtrafikinformation skall fäbedrivas där regelmässig vägtrafikinformation ges om "trafiksäkerhet,framkomlighet m. n. för trafikanten nyttiga upplysningar".Upplysningsmärket kan enligt föreskrifterna sättas upp endast vid riksvägar ochandra vägar som har stort inslag av främmande traflk enligtväghällningsmyndighetens beslut. Efter avslutad försöksverksamhet eller senastden skall redovisning för försöksverksamheten lämnas till TSV. Den sålunda av TSV beslutade försöksverksamhetentillgodoser enligt utskottets mening syftet med motionen. Denna bör därför inteföranleda något initiativ frän sida och avstyrks följaktligen. 5.3 Säkerhetsanordningar i plankorsningar m. m. I VMF finns bl. a. bestämmelser om helbomsanläggningar,halvbomsan-läggningar och andra anordningar för att höja säkerheten iplankorsningar mellan väg och järnväg. I motion 1984/85:2569 (s) diskuteras mot bakgrund avuppgifter som lämnas i motionen om antalet personer som varje är dödas och skadas i plankorsningar hur man skall minska risker för sammanstötningar mel lan järnvägsfordon och vägfordon i sådana korsningar samt hur man skall minska risker för skador, när sådana sammanstötningar likväl inträffar. Motionären framhåller bl. a. betydelsen av att halvbomsanläggningar anordnas, där sädana inte redan finns, och av att järnvägslokens framsidor 26 utformasså att loken vid kollision med vägfordon skjuter vägfordonen åt TU1985/86:1 sidan i stället för att skjuta vägfordonen framför sig. Motionärenbegär att frägan om personskaderisker i anslutning till järnvägstrafiken ochåtgärder i anledning därav skall utredas skyndsamt, varvid riskerna förvägtraflkan-ter och tågresande vid ökade tåghastigheter särskilt skalluppmärksammas. I sin betänkande /85:3 (s. 26 och 27) behandladeutskottet en motionsyrkande som var likartat med det här aktuella. Föruppgifter om vad. som görs inom forskning och utvecklingsarbete för att minskariskerna för olyckor vid plankorsningar och för att minska riskerna för attjärn vägsma-terielen genom sin utformning m. m. orsakar skador vid kollisionerhänvisade utskottet till en från SJ införskaffad promemoria. Denna fogades vidbetänkandet som bilaga. I promemorian anfördes sammanfattningsvis att SJ ansäg detföga meningsfullt att ytterligare utreda de i motionen upptagna frågorna vilkaenligt SJ redan hade utretts ingående. Utskottet konstaterade att såväl desäkerhetsfrågor som aktualiserats av de nuvarande trafikförhållandena som desäkerhetsfrågor som utvecklingen mot högre tåghastighet kunde aktualisera hadeuppmärksammats av SJ. Enligt utskottets mening tillgodo-sägs därmed syftet medden dä aktuella motionen. Detsamma gäller enligt utskottets mening beträffandeden nu aktuella motionen. Om det arbete som pågår för att höja säkerheten iplankorsningar fär nämnas följande. Under sjätte huvudtitelns anslag (D 3) till Ersättningtill för köp av vissa tjänster anvisas bl. a. medel förtraflksäkerhetsfrämjande åtgärder vid järnvägskorsningar, som huvudsakligenbetingas av vägtrafikens säkerhetskrav.