bet · G901JoU21 · 1985-12-31 00:00:00 — om ändring i naturvårdslagen (1964:822) ... m.m. 1985/86:21 (prop.1985/86:159, delvis) 1detta betänkande behandlas vissa regeringsförslag om ändring i naturvårdslagensom bl. a. innebär att markavvattningsföretag inte får ske utan länsstyrelsenstillstånd. Syftet med förslaget i denna del är att stärka skyddet av våravåtmarker, som ofta har ett stort och mångsidigt värde frän naturvärdssynpunkt. Utskottettillstyrker förslaget om införande av tillståndsplikt för markavvattning ochavstyrker i ärendet väckta motioner om avslag på förslaget resp. om utvidgningav bestämmelsens tillämpningsområde m. m. Vidare föreslår utskottet attmotioner rörande våtmarksinventering m.m. lämnas utan åtgärd med hänvisningtill en redovisning i propositionen om det pågående arbetet härvidlag. Utskottetbiträder vidare förslaget att det i naturvårdslagen tas in en bestämmelse somgör det möjligt för regeringen att överlämna åt attmeddela föreskrifter om nationalparkers värd och förvaltning. Behandlingenav ett förslag i propositionen om ändring av 3 § naturvårdslagen har avutskottet uppskjutits tills vidare för att möjliggöra en samordnad behandlingav följdlagstiftningen till den föreslagna (prop. 1985/86:1 och 90). Till betänkandet harfogats tre reservationer och ett särskilt yttrande. Iproposition 1985/86: 159 har regeringen () föreslagitriksdagen att anta förslag till 1. lag om ändring i naturvårdslagen (1964:822), 2. lag om ändring i lagen (1986:000) om ändring inaturvårdslagen (1964:822). Föratt stärka skyddet av våra våtmarker föreslås bestämmelser i naturvårdslagen(1964:822) om krav på tillstånd av för markavvattningsföretag.Vidare föreslås att i lagen tas in en bestämmelse som gör det möjligt förregeringen att överiämna åt att meddela föreskrifter omnationalparkers vård och förvaltning. Den nya lagstiftningenföreslås träda i kraft . Lagrådet har avgettyttrande över förslagen. Lagförslagenhar intagits som bilaga till detta betänkande. 1 1985/86. Motionerväckta med anledning av propositionen JoU1985/86:21 1985/86:546 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om fullföljande av inventeringsarbetetför våtmarkerna före utgången av . 1985/86:547av och () vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om anmälningsplikt för vissa rensningar idiken och vattendrag, 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om skyddsdikning. 1985/86:548av och () vari yrkas att riksdagenbeslutar avslå proposition 1985/86: 159. 1985/86:549av i m.fl. (m) vari yrkas 1. att avslår propositionens förslag tillinförande av 18 c § i naturvårdslagen (1964:822), 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ett effektivt skydd för våtmarkerna. 1985/86:550av m. fl. (m) vari yrkas att beslutar att ändringen inaturvärdslagen (1964:822) 18 c § i regeringens förslag bör kompletteras medtillägget: eller naturliga vattensamlingar och märgelgravar. Motion väckt under allmänna motionstiden 1985/86:Jo738 av m. fl. (fp) såvitt nu är i fråga (yrkande 13) variyrkas 13.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om skydd för våtmarker innebärande a) intensifierad inventering av våtmarker, b) klassning av deras skyddsvärde, c) avgränsning och skydd för de vätmarksomräden sominte får exploateras för skogsbruk eller energiutvinning. Ipropositionen föreslås att naturvårdslagen (NVL) kompletteras med enbestämmelse som innebär att markavvattning inte får ske utan länsstyrelsenstillstånd. För detaljdränering genom täckdikning skall tillståndspliktföreligga endast om det finns sannolika skäl för att företaget medför menliginverkan på naturmiljön. Från tillståndsplikt undantas rensningar samtmarkavvattning som sker i samband med takt av torv, vartill tillstånd lämnatsenligt lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter m. m. Beträffande områden därett markavvattningsföretag inte skulle medföra någon menlig inverkan pånaturmiljön skall regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,kunna föreskriva om undantag från till- JoU 1985/86:21ståndsplikten. Imotion 548 (c) yrkas att propositionen avslås, varmed torde avses endastförslaget om tillståndsplikt för markavvattning. Enligt motionen färvattenlagen inom ramen för den allsidiga prövning som lagen medger, bl. a.från naturvårdsynpunkt - anses ge ett tillfredsställande skydd åt de intressensom nu är aktuella. Att inrätta ytterligare ett prövningssystem strider motprincipen om ett enhetligt och rationellt prövningssystem. Äveni motion 549 (m) yrkas avslag på propositionen i fråga om tillståndsplikt förmarkavvattning. Motiveringen överensstämmer i stort sett med de synpunkter somanförts i motion 548. Vidare påpekas det motsägelsefulla i att torvbrytningför energiändamål undantas från den föreslagna tillståndsprövningen, trots attdenna verksamhet medför störst åverkan på våtmarkerna. Utskotteterinrar om att i samband med behandlingen av förslag till nyvattenlag uttalade att våtmarker ofta kan ha ett stort och mångsidigtbevarandevärde och att det vattenrättsliga prövningssystemet beträffandemarkavvattningsföretag borde kompletteras med bestämmelser omtillståndsprövning enligt NVL. har av regeringen begärt förslag omsådan prövning (JoU 1982/83: 30, rskr. Vidare har förslag framlagts om enlag om hushållning med naturresurser (prop. 1985/86:3) som enligt utskottetsmening ytterligare understryker det angelägna i att områden som har betydelsefrån allmän synpunkt på grund av sina naturvärden skall så långt möjligtskyddas mot åtgärder som kan påtagligt skada naturmiljön. Det förslag omtillståndsplikt för markavvattning som regeringen lagt fram bör ge förbättrademöjligheter att skydda värdefulla våtmarker mot utdikning. Mot bakgrund bl. a.av det anförda biträder utskottet förslaget att i NVL föra in regler omtillståndsplikt för markavvattningsföretag. I enlighet härmed avstyrks motion548 och motion 549 i motsvarande del. 1stället för tillståndsplikt bör enligt motion 549 i återstående del länsstyrelseroch skogsvårdsstyrelser i det obligatoriska samrådsförfarandet enligt 23 §naturvårdsförordningen lägga stor vikt vid naturvärdena. En inventering avvåtmarkerna bör komma till stånd i alla län och ett effektivt skydd bör ges åtvåtmarker med stora miljövärden, t. ex. genom förordnande om naturvårdsomräde. Utskottetutgår från att de berörda myndigheterna fäster stor vikt vid naturvärdena,något som ju också är ett av huvudsyftena med det anmälnings- ochsamrådsförfarande som motionärerna hänvisar till. Liksom bör detfinnas möjlighet att besluta om särskilda skyddsåtgärder enligt NVL i fråga ommer värdefulla våtmarker. I sammanhanget bör vidare hänvisas tillpropositionens uttalanden om våtmarksinventeringen m. m. (s. 7-8) som delvisåterges nedan. Syftet med motionen i nu berörd del bör kunna tillgodoses utannågot särskilt uttalande från sida. Enligtmotion 550 (m) bör den föreslagna prövningsbestämmelsen omfatta även åtgärderför att sänka eller tappa ur naturliga vattensamlingar och märgelgravar. Dessavattenområden har enligt motionen stora natur- och I harmärgelgravarna sedan drygt ett århundrade JoU 1985/86:21 tillbaka präglatlandskapsbilden. För fågellivet betyder dessa vattensamlingar mycket. De ärdessutom ofta kringgärdade av buskage som ger fältviltet både skydd ochhäckningsplatser. Utskotteterinrar om att den föreslagna 18 c § bygger på i princip sammamarkavvattningsbegrepp som enligt definitionen i 4§ punkt 4 vattenlagen. Detinnebär att tillståndsprövningen bl. a. omfattar åtgärder för att sänka ellertappa ur en sjö men ej annan typ av vattenområde. Åtgärder som avses i motionenkan däremot komma att definieras som ett vattenföretag enligt den allmännadefinitionen i 1 kap. 3 § punkt 1 vattenlagen. Vid en eventuelltillståndsprövning enligt denna lag finns möjlighet att beakta även sådananatur- och kulturvärden som är förknippade med vissa vattensamlingar av detslag som åsyftas i motionen. Vidarebör framhållas att ett dikningsföretag som tillståndsprövas enligtnaturvårdslagen 18 c § kan tänkas beröra också vattenområden av typmärgelgravar och liknande. I så fall omfattar prövningen enligt NVL också dettaförhållande. Utskottetdelar motionärernas synpunkter på bl. a. märgelgravarnas värde frånnaturvårds- och kulturvårdssynpunkt och anser det angeläget att dessa värdenbeaktas i de sammanhang där en prövning av yattenföretag äger rum enligtnaturvårds- eller vattenlagstiftningen. Utöver dessa uttalanden av utskottetbör motionen inte föranleda någon åtgärd. Imotion 547 (s) anförs att många s. k. rensningar av vattendrag inneburit attvattennivån sänkts, .till förfång för olika naturvårdsintressen. Flera exempelfinns, t. ex. i län, på rensningar som förorsakat sänkningar avvattennivån i vissa sjöar för att man grävt för djupt. Enligt motionärerna bören anmälningsplikt införas för sådana underhållsrensningar som berör sjöarsvattenstånd, speciellt när rättsliga handlingar saknas. skulle idessa fall ha möjlighet att föreskriva villkor för rensningsföretaget. Vidareframhåller motionärerna att begreppet skyddsdikning -som ej omfattas avtillståndsplikten - inte får bli en etikett som åsätts omfattande avvattningsföretagför att dessa skall kunna utföras utan prövning enligt NVL.Tillsynsmyndigheterna och - har här enviktig uppgift att fylla. Anmälningsplikt bör enligt motionen föreligga förskyddsdikning. Utskottetvill understryka att undantaget från tillståndsplikt för rensningar endastgäller normala underhållsåtgärder, syftande till att bibehålla vattendragetstidigare djup eller läge. Det finns enligt utskottets mening inte anledning attutvidga anmälningsplikten enligt naturvårdsförordningen till att gälla sådanarensningar som anges i motionen. Motionen bör således inte föranleda någonvidare åtgärd, såvitt avser anmälningsplikt för underhållsrensningar. Närdet gäller skyddsdikning bör framhållas att denna ätgärdstyp noga beskrivits ipropositionen (s. 11). Som framgår av dessa uttalanden är det fråga om åtgärdersom vidtas för att hindra grundvattnet att stiga efter en skogsavverkning ochsom därför underlättar återväxten. Om åtgärden är ägnad att varaktigt öka enfastighets lämplighet för visst ändamål omfattas den däremot avtillståndsplikten. Utskottet förutsätter givetvis att defini- tionenskyddsdikning förbehålls sådana åtgärder som överensstämmer JoU 1985/86:21med propositionens uttalanden härvidlag och att termen inte används för attkringgå de nya bestämmelserna i . Det bör tilläggas att skyddsdikning ocksåkan bli föremål för samråd enligt 20§ NVL. Motionen påkallar således ej helleri denna del någon åtgärd från sida. I två motioner från , nämligen 546 och Jo738(yrkande 13) framställs yrkanden som syftar till att öka skyddet för våtmarkeri allmänhet och att påskynda den pågående inventeringen av våtmarker iSverige. Motion Jo738 är enligt utskottets bedömning delvistillgodosedd genom det föreliggande regeringsförslaget om tillståndsprövning avmarkavvattningsåtgärder. När det gäller inventeringsfrågorna vill utskottethänvisa till uttalandena på s. 7-8 i propositionen. Där anförs bl. a. följande: En avgörande förutsättning för en godnaturresurshushållning i fråga om våtmarkerna är att vi har tillfredsställandekunskaper om våtmarkerna, deras antal och karaktär. Denna kunskap nås bl. a.genom de inventeringar av våtmarkerna som utför i samarbetemed länsstyrelserna i , , , , ,, , , och . I flertaletav de nu nämnda länen beräknas inventeringsarbetet vara avslutat , medanarbetet i och , där våtmarksarealen är mycketstor, väntas vara slutfört . I flertalet av landets övriga län harlänsstyrelserna utfört egna inventeringar. Genom de nu beskrivna inventeringarna bör det vara möjligtatt successivt få ett bättre underlag för bedömningar av olika våtmarkersskyddsvärde. Utöver denna form av inventering pågår också en mera riktad inventerings verksamhet. Regeringen gav således statens energiverk iuppdrag att genomföra en torvmarksinventering i syfte att öka kunskaperna omtorvmarkernas förutsättningar för energiproduktion. Denna inventering skallbedrivas i samarbete med och vara slutförd senast den 30september 1986. Det är viktigt att den kunskap vi har om behovet av attskydda våtmarkerna förs ut till dem som har inflytande överdessa markersutnyttjande eller bevarande. Särskild betydelse i detta sammanhang har denrådgivning som skogsvårdsstyrelser och lantbruksnämnder lämnar till markägare iolika produktionsfrågor. Såsom framhållits bl.a. i prop. 1985/86:74 omjordbruksforskning, m. m. är det viktigt att rådgivningen inom lantbruket iökad utsträckning kommer att omfatta rådgivning om produktionsmetoder sominnebär ett ökat hänsynstagande till miljöskydds- och naturvårdsaspekter. Också forskningen om våtmarkerna måste vidgas ochintensifieras. Som ett uttryck för detta behov vill jag se det långsiktiga,tvärvetenskapliga program för skogsforskning som skogs- och jordbrukets forskningsrådlagt fram. Programmet omfattar en intensifierad och vidgad forskning kringskogsskötsel på våra marker. I regeringens skrivelse till omforskning rörande skog och miljö (1985/86:76) har förordats att forskningsprogrammetgenomförs. Av det anförda framgår att värdet och behovet avvåtmarksinventeringen och annat informationsunderlag på hithörande områdeuppmärksammats i flera olika sammanhang. Utskottet utgår från attinventeringsarbetet slutförs med all den skyndsamhet som är möjlig med hänsyntill behovet av ett fullgott underlag förbedömningarna av olika våtmarkers skyddsvärde. Ett JoU 1985/86: 21 sådantunderlag är värdefullt inte minst för tillämpningen av den nu aktuellabestämmelsen om tillståndsprövning av markavvattningsföretagen. Med dessauttalanden föreslår utskottet att motionerna 546 och Jo738 yrkande 13 lämnasutan någon vidare åtgärd från sida. Förslag till ändring i 5 § NVL Enligt5 § andra stycket NVL får regeringen eller myndighet som regeringen bestämmerför varje särskild nationalpark meddela de föreskrifter beträffande rätten attfärdas över nationalparker och att vistas där liksom angående ordningen iövrigt inom området som behövs för att trygga ändamålet med . 1naturvårdsförordningen finns närmare bestämmelser angående förvaltningen avnationalparkerna. har framfört önskemål om att bestämmelserna om nationalparkernaoch parkernas vård och förvaltning samlas i en nationalparksförordning. Iförordningen skulle därvid förtecknas alla landets nationalparker och de syftenför vilka de bildats. Av kartbilagor till förordningen skulle vidare framgånationalparkernas gränser. Till förordningen skulle dessutom föras över naturvårdsförordningensbestämmelser om nationalparker. Föredragande statsrådet har för avsikt attföreslå regeringen att besluta om en sådan nationalparksförordning. Somett led i det pågående delegeringsarbetet i vore det enligtpropositionen lämpligt att regeringen kunde delegera uppgiften att förordna omen nationalparks vård och förvaltning till den myndighet som regeringenbestämmer. De föreskrifter som kan komma i fråga kan i vissa fall medförasådana inskränkningar i t. ex. allemansrätten att de faller under det primäralagområdet enligt 8 kap. 3§ regeringsformen utan att omfattas av det nuvarandebemyndigandet i 5§ andra stycket NVL. bemyndigande för regeringenatt överlåta åt en myndighet att meddela vård- och förvaltningsföreskrifter medstöd av 8 kap. 7§ första stycket 4 och 11 § regeringsformen behövs därför.Föredraganden föreslår (prop. s. 14) att 5 § första stycket NVL ändras ienlighet härmed. Med stöd av detta bemyndigande avser han att föreslå att i omnämnda nationalparksförordningen införs en bestämmelse om att statensnaturvårdsverk efter samråd med får meddela närmare föreskifterom vården och förvaltningen av nationalparkerna. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag om ändring i 5 § NVL. Förslagetom ändring i lagen (1986:000) om ändring i naturvårdslagen är utformat medbeaktande av bestämmelserna i den föreslagna (PBL) ochdärmed sammanhängande följdändringar i annan lagstiftning. Utskottet harbeslutat uppskjuta behandlingen av propositionen i denna del för attmöjliggöra en samordnad behandling av PBL och de följdändringar som kan bliaktuella. Hemställan JoU 1985/86:21 1. beträffandetillståndsplikt för markavvattningsåtgärder attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag pä motionerna1985/86:548, 1985/86:549 yrkande 1 och 1985/86:550 antar förslaget till lag omändring i naturvårdslagen (1964: 822) såvitt avser 18 c §,20§ och 37§, 2. beträffandeanmälningsplikt för vissa rensningar tn. m. att avslår motion1985/86: 547, 3. beträffandeinventering av våtmarker m'. attriksdagen avslår motionerna 1985/86:546, 1985/86:549 yrkande 2 och1985/86:Jo738 yrkande 13, 4. beträffande bemyndigande i fråga omnationalparkers vård och förvaltning attriksdagen antar det under 1 angivna lagförslaget såvitt avser 5§. Närvarande: (), (),i (), (), (), MartinSegerstedt (s), (), (), (), (), (), (), JohnAndersson (vpk), () och (). Tillståndsplikt för markavvattningsåtgärder (mom. 1) , och (alla m) anser att dels den del av utskottets yttrande pä s. 3 som börjar"Utskottet erinrar" och slutar "motsvarande del" bort haföljande lydelse: Utskottet delar motionärernas åsikt att det strider motprinciperna om ett enhetligt och rationellt prövningssystem att inrättaytterligare ett förfarande för tillståndsprövning av markavvattningsföretagen.Genom den nya vattenlagen har tillståndsplikten för hithörande företagutvidgats och'naturvårdsintressena fått en starkare ställning. Inom ramen förden allsidiga prövning som vattenlagen medger kan ett tillfredsställande skyddges åt de intressen som är aktuella. Utskottet kan, i likhet med ett flertaltunga remissinstanser, inte inse det nödvändiga i att ett nytt prövningssystemnu införs för markavvattningsåtgärder. Utskottet avstyrker således regeringensförslag i motsvarande del samt tillstyrker de i motionerna framfördaavslagsyrkandena. dels dendel av utskottets yttrande på s. 4 som börjar "Utskottet erinrar" JoU 1985/86: 21 och slutar "detta förhällande" bort utgå. dels utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande tillståndsplikt för markavvattningsåtgärderatt med anledning av motion 1985/86:548 och motion 1985/ 86:549yrkande 1 och med avslag på motion 1985/86:550 avslår förslaget till lag omändring i naturvårdslagen (1964:822) såvitt avser 18 c §,20 § och 37 §, Tillståndsplikt för markavvattningsåtgärder (mom. 1) och (båda fp) anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjar"Utskottet delar" och slutar "någon åtgärd" bort haföljande lydelse: Utskottet delar motionärernas synpunkter på bl. a.märgelgravarnas stora betydelse från naturvårds- och kulturvårdssynpunkt. Demöjligheter till beaktande av hithörande intressen som enligt utskottetsredovisning ovan föreligger i samband med prövning enligt vattenlagen och ivissa fall enligt naturvårdslagen är enligt utskottets mening intetillräckliga. Utskottet tillstyrker förslaget i motionen att tillståndspliktenenligt naturvårdslagen bör omfatta även åtgärder för att sänka eller tappa urnaturliga vattensamlingar och märgelgravar. I lagtexten bör detta anges medanvändande av samma uttryck som förekommer i definitionen av vattenföretag i 1kap. 3 § vattenlagen. Den föreslagna 18 c § naturvärdslagen bör således kompletterasså att den omfattar åtgärder för att sänka eller tappa ur en sjö e//er annatvattenområde. dels utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande tillståndsplikt för markavvattningsåtgärderatt med anledning av regeringens förslag och motion 1985/ 86:550 samtmed avslag på motionerna 1985/86:548 och 1985/86:549 yrkande 1 antar förslagettill lag om ändring i naturvärdslagen (1964:822) såvitt avser 18 c §, 20 § och37 §, med den ändringen att 18 c § erhåller följande som Reservanternas förslagbetecknade lydelse: Regeringens förslag Reservanternas förslag 18c§ Åtgärder som utförs för att av- Åtgärdersom utförs för att av vattna mark, för att sänka eller tap- vattnamark, för att sänka eller tap pa ur en sjö eller för att skydda mot paur en sjö eller annat vattenom- vatten, när syftet med åtgärden är radeeller för att skydda mot vat- att varaktigt öka en fastighets lämp- ten,när syftet med åtgärden är att lighet för något visst ändamål varaktigtöka en fastighets lämplig- (markavvattning), får inte vidtas hetför något visst ändamål (mark- utan tillstånd. Ett avvattning),fär" inte vidtas utan tillstånd till markavvattning skall länsstyrelsenstillstånd. Ett till förenas med de villkor som behövs ståndtill markavvattning skall för- JoU 1985/86:21 för att begränsa ellermotverka menlig inverkan på naturmiljön av företaget. För detaljdränering genom täckdikning krävstillstånd endast om det föreligger sannolika skäl att företaget medför menliginverkan på naturmiljön. Tillstånd behövs inte för markavvattning som sker isamband med takt av torv vartill tillstånd har lämnats enligt lagen(1985:620) om vissa torvfyndigheter m. m. Tillstånd behövs inte heller för attutföra rensningar för att bibehålla vattnets djup eller läge. Omen markavvattning inte skulle medföra någon menlig inverkan pä naturmiljöninom ett område, får regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,beträffande detta område föreskriva undantag från skyldighetenatt söka tillstånd enligt första stycket. enas med de villkor sombehövs för att begränsa eller motverka.menlig inverkan på naturmiljön av företaget. Fördetaljdränering genom täckdikning krävs tillstånd endast om det föreliggersannolika skäl att företaget medför menlig inverkan på naturmiljön. Tillståndbehövs inte för markavvattning som sker i samband med takt av torv vartilltillstånd har lämnats enligt lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter m. m.Tillstånd behövs inte heller för att utföra rensningar för att bibehållavattnets djup eller läge. Omen markavvattning inte skulle medföra någon menlig inverkan på naturmiljöninom ett område, får regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,beträffande detta område föreskriva undantag från skyldighetenatt söka tillstånd enligt första stycket. Inventering av våtmarker m. m. (mom. 3) (), (), (), () och () anser att delsden del av utskottets yttrande som på s. 5 börjar "Av det" och på s.6 slutar "sida" bort ha följande lydelse: Utskottetinstämmer i de synpunkter som anförs i motion 546 om behovet av attvåtmarksinventeringen avslutas med det snaraste. Frågan berörs även i motionJo738 yrkande 13. Som motionärerna anfört kommer inventeringen att ha storbetydelse för tillämpningen av den föreslagna tillståndsprövningen. En slutfördinventering skulle bl. a. göra det betydligt lättare att avgränsa de områdensom kan undantas från tillståndsprövningen. Utskottet förordar därför attriksdagen uttalar sig för att inventeringsarbetet bedrivs sä att det kanavslutas senast . Vidare ansluter sig utskottet till yrkandet imotion 549 att länsstyrelser och skogsvårdsstyrelser lägger stor vikt vidnaturvärdena i samrådsförfarandet enligt naturvårdslagstiftningen och attvärdefulla våtmarksområden avsätts som t. ex. naturvårdsområde när det ärmotiverat av bevarandeskäl. bör i ett uttalande understryka vikten avatt så sker. Vad utskottet anfört med anledning av motionerna 546, 549 yrkande2 och Jo738 yrkande 13 bör ges regeringen till känna. dels - förden händelse avslår reservation 2 - att utskottet JoU 1985/86:21dessutom bort anföra följande: Genom att utskottet sålunda lägger ökad vikt vid frågornaom skydd för våtmarker och samrådsförfarandet enligt naturvårdslagen kan detförutsättas att syftet även med motion 550 om bevarande av märgelgravar i allt väsentligt kommer att tillgodoses. Sädana vattenområden som avses i motionenbör givetvis också kunna bli föremål för skyddsåtgärder enligt naturvårdslagen.