bet · G901KrU17 · 1985-12-31 00:00:00 — om anslag till kyrkliga ändamål m. m. 1985/86:100bil. Utskottet behandlar i detta betänkande dels förslag som regeringen förelagt iproposifion 1985/86:100 bilaga 15 () under avsnittet F.Kyrkliga ändamål, delsmotioner med anknytning till den angivna delen av propositionen, dels ock två mofioner på det kyrkliga området, vilkaväckts under den allmänna motionstiden . Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning m. m. Två motioner om att 90 milj. kr. skall filiföraskyrkofonden och fördelas enligt grunderna beslut omskatteutjämning på det kyrkliga området avstyrks. Då det gäller anslagetByggnadsbidrag på det kyrkliga området -som avser bidrag fill anskaffande avlokaler för trossamfund och bidrag till restaurering av äldre domkyrkor -föreslår utskottet med anledning av motioner att anslaget skall få överskridasom det behövs av sysselsättningsskäl. Utskottet föreslår med anledning av en mofion om antaletprästtjänster att uttalar att det är önskvärt med en större smidighetvid tjänstefill-delning; möjlighet bör finnas för domkapitlen att inrätta enprästtjänst i ett pastorat under förutsättning att en motsvarande tjänst drasin i ett annat pastorat i sfiftet. Utskottet understryker vikten av att detsnarast möjligt kommer till stånd en lösning av frågan om den andliga vårdeninom kriminalvården. En motion i ämnet avstyrks. En reservation har avgivits av företrädarna förcenterpartiet i fråga om bidrag till kyrkofonden. En av dessa har avgett ettsärskilt yttrande då det gäller prästtjänster. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt (s. 96-99) och hemställer 1. att riksdagentill Domkapitlen och stiftsnämnderna m.m. för /87 anvisar ettförslagsanslag av , 2. att riksdagenbemyndigar regeringen att besluta om ändring av kyrkofondens bidrag enligt vadsom anförts i proposifion 1985/86:100, 1 1985/86.13 saml. 3. att medger att ur kyrkofonden får betalasdatorkostna- KrU 1985/86:17 der för utbetalning av prästlöner m. m. enligtvad som anförts i proposition 1985/86:100. Vissa ersättningar till kyrkofonden Regeringen har under punkt (s. 99-101) föreslagitriksdagen att 1. anta i propositionen framlagt förslag till lag omändring i lagen (1970:940) om kyrkliga kostnader (bilaga till betänkandet), 2. till Vissa ersättningar till kyrkofonden för budgetåret1986/87 anvisa ett anslag av . I mofion 1985/86:Kr310 av m. fl. (c) yrkas attriksdagen beslutar att till ett nyinrättat anslag Bidrag till kyrkofonden förskatteutjämning anvisa . att fördelas enligt grunderna i 1982 årsbeslut om skatteutjämning på det kyrkliga området. I motion 1985/86:Kr311 av () yrkas attriksdagen beslutar att till Vissa ersättningar till kyrkofonden för budgetåret1986/87 anvisa ett anslag av . Utskottet har inte något att erinra mot denmedelsberäkning som redovisas i budgetpropositionen. Den föreslagnamedelsanvisningen avser främst ersättning till kyrkofonden med 36,5 milj. kr.för inkomstbortfallet till följd av avskaffandet av den kommunalaföretagsbeskattningen. Utskottet tillstyrker även förslaget till lag om ändringi lagen (1970:940) om kyrkliga kostnader. I två motioner, Kr310 (c) och Kr311 (c), yrkas attytterligare 90 milj. kr. skall tillföras kyrkofonden. I mofion Kr310 villmotionärerna att medlen skall anvisas under ett särskilt anslag och fördelasenligt grunderna beslut om skatteutjämning på det kyrkligaområdet. I den andra motionen förordas i formellt hänseende att en uppräkningav förevarande anslag skall ske med angivna belopp. I motion Kr3l0 anförs att utöver avvecklingen av dettidigare utgående bidraget till kyrkofonden har denna drabbats av andra mycketkännbara neddragningar. Statsmakternas njugga inställning fill de kyrkligaförsamlingarna hotar nu allvarligt styrkan i det solidariska fördelningssystemsom eftersträvas. Situationen för frarnför allt de små församlingarna är mycketoroande. Hanteringen av dessa frågor visar också, anför mofionärerna, på enbetydande okänslighet i regeringens skötsel av kyrkliga frågor genom att ett fördelningssystemraseras innan det ens har fått börja verka fullt ut. Som ersättning för det statliga skatteutjämningsbidragetutgick statliga bidrag till kyrkofonden, nämligen för 88milj. och för 44 milj. kr. budgetproposifion angavs attavsikten var att bidraget till kyrkofonden för indragna skatteutjämningsmedelskulle upphö- ra efterår 1984. Uttalandet föranledde inte någon kommentar från riksda- KrU1985/86:17 gens sida.Utskottet är inte berett att nu återinföra ett anslag som avser bidragtill kyrkofonden för inomkyrklig skatteutjämning eller att med samma syfteföreslå en uppräkning av förevarande anslag (). 1. att riksdagenantar i proposition 1985/86:100 framlagt förslag till lag om ändring i lagen(1970:940) om kyrkliga kostnader (bil. till betänkandet), 2. beträffandebidrag till kyrkofonden för inomkyrklig skatteutjämning attriksdagen avslår motion 1985/86:Kr310och motion 1985/86:Kr311 i motsvarandedel, attriksdagen med bifall till proposifion 1985/86:100 och med avslag på mofion1985/86:Kr311 i motsvarande del, till Vbsa ersättningar till kyrkofonden /87 anvisar ett anslag av . Bidrag till vissa övriga kyrkliga ändamål. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkternaF 3 och F 4 (s. 101-104) och hemställer 1. att riksdagentill Bidrag till vissa övriga kyrkliga ändamål för /87 anvisarett förslagsanslag av , 2. att riksdagentill Bidrag till trossamfund för /87 anvisar ettreservafionsanslag av . Byggnadsbidrag på det kyrkliga området Regeringen har under punkt F 5 (s. 105-107) föreslagitriksdagen att till Byggnadsbidrag på det kyrkliga området för budgetåret1986/87 anvisa ett reservationsanslag av . I motion 1985/86:Kr336 av () och BerndtEkholm (s) yrkas att beslutar uttala att - i likhet med vad somföreslås för allmänna samlingslokaler - de angivna ramarna får överskridas omdet behövs av sysselsättningsskäl. I motion 1985/86:Kr337 av Per m.fl. (fp) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ökade anslag för byggande och reparationer av trossamfundens lokaler. 1* 1985/86.13 saml. Nr 17 Rätielse: S. 4 rad 5Står: 11,3 Rättat till 10.3 utskottet KrU 1985/86:17 Fr.o.m. innevarande budgetår ersätter anslagetByggnadsbidrag på det kyrkliga området de tidigare anslagen Bidrag tillrestaurering av äldre domkyrkor och Bidrag till anskaffande av lokaler förtrossamfund. För sistnämnda ändamål föreslås i budgetpropositionen enanslagspost om 10,3 milj. kr. för /87. Motsvarande anslagspostför Bidrag till restaurering av äldre domkyrkor föreslås bli bestämd till . För budgetåren 1983/84 och 1984/85 har avsysselsättningsskäl anvisats extra statsbidrag om sammanlagt 29 milj. kr. tillanskaffande av lokaler för trossamfund. Det totala anslaget för nämnda ändamålunder uppgår därmed fill . Detta äravsevärt mer än vad som normalt skulle ha utgått i bidragtill anskaffande av lokaler för trossamfund. I två motioner - Kr336 (s) och Kr337 (fp) - framställsyrkanden som främst syftar till att ökade resurser skall kunna avsättas föranskaffande av lokaler för trossamfund i ett läge där sysselsättningsinsatseraktualiseras. I motion Kr336 hänvisas till att då det gäller Bidrag tillallmänna samlingslokaler m. m. regeringen begär en fullmakt av innehåll att deföreslagna ramarna skall kunna få överskridas om det behövs av sysselsättningsskälmen att motsvarande hemställan inte finns i fråga om lokaler för trossamfund.Motionärerna anser att det är viktigt att folkrörelserna behandlas lika. I denandra motionen anförs att det är erforderligt att det anvisas ett belopp föranskaffandet av lokaler för trossamfund av den storlek som Samarbetsnämn-denför statsbidrag till trossamfund begärt eller 27 milj. kr., varav 4 milj. kr.för handikappanpassning. Motionärerna menar att det i och för sig är olyckligtatt - i stället för en uppräkning av ordinarie anslag - extra statsbidragbeviljas av sysselsättningsskäl men framhåller att de bidrag sombeviljats under budgetåren 1983/84 och 1984/85 kunnat utnyttjas fullt ut. Närbeslut om ökade anslag av sysselsättningsskäl aktualiseras bör enligtmotionärerna behovet av extra bidrag till anskaffande av lokaler förtrossamfund beaktas. Utskottet har i ärendet under hand inhämtat kompletterandeuppgifter från till trossamfund. Nämnden hardärvid bl. a. anfört att om inte byggnadsverksamheten i de fria samfunden skallhämmas kraftigt under det koniimande budgetåret krävs framför allt tvååtgärder, nämligen att lokalbidragsanslaget kompletteras med möjligheter tillextra anslag av sysselsättningsskäl och att beloppstaket för lokalbidraget höjsväsentligt. (av 2 milj. ).Nämnden framhåller bl. a. att de genomsnittliga kostnaderna förnyanskaffningsprojekten legat på ca 5 milj. kr.Genom att beloppstaket inte har höjts slår alla produktionshöjningar igenom meddubbel kraft på församlingarna, vilkas egeninsats ökar mycket snabbare änkostnadsutvecklingen. Detta har en kraftigt hämmande effekt på byggnadsverksamheteninom de fria samfunden, anför nämnden. Utskottet anser sig böra godta regeringens budgetförslag.Både för församlingarnas och planering är det av vikt attförutsättningarna för tilläggsmedel till bidrag till lokaler för trossamfund klarläggs så tidigt sommöjligt. Regeringen bör därför med anledning av KrU 1985/86:17 motionernabemyndigas att överskrida anslagsramen om detta behövs av sysselsättningsskäl.Om ett sådant bemyndigande ges kan snabba insatser göras utan att beslut avriksdagen behöver avvaktas. Medhänsyn till att, enligt vad utskottet inhämtat, förstatsbidrag till trossamfund hos regeringen aktualiserat frågan om en höjningav beloppstaket finns det inte någon anledning för att nu ta någotinifiativ till en prövning av denna fråga. att tillByggnadsbidrag på det kyrkliga området för /87 anvisar ettreservafionsanslag av , 2. beträffandebemyndigande au överskrida anslaget av sysselsätt ningsskäl att medanledning av motionerna 1985/86:Kr336 och 1985/86:Kr337 medger att regeringenfår överskrida anslaget Byggnadsbidrag på det kyrkliga området om det behövsav sysselsättningsskäl. Imofion 1985/86:Kr264 av Sfig Josefson (c) yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna att behovet av präster överstiger vad som medgesenligt av fastställda normer, och att regeringen därför ickelängre skall vara bunden därav vid inrättandet av prästtjänster, 2. att hos regeringenbegär åtgärder i enlighet med motionens intentioner för att stimulera intressetför utbildning till präst. År1957 fastställde normer för tilldelning av prästtjänster ipastoraten. Normerna grundar sig väsentligen på pastoratens folkmängdstal .och areal samt tätortsgraden (se KrU 1985/86:5 s. 2). Motionärenbakom motion Kr264 (c) anser att skall uttala att behovet av prästeröverstiger vad som medges enligt de angivna normerna och att regeringen därförinte längre skall vara bunden därav vid inrättande av prästtjänster. Detframhålls att samhällsutvecklingen - inte minst den nya lagsfiftningen påarbetslivets område - har förändrat förhållandena påtagligt sedan 1957 årsnormer fastställdes. Arbetsfiden har i praktiken förkortats väsentligt.Samfidigt visar undersökningar att den prästerliga arbetsbördan i princip harökat väsentligt. 1982års kyrkokommitté framhöll i sin lägesrapport (SOU 1985:1) Församlingar isamverkan att dess förslag skulle hålla sig inom samma kostnadsramar som denuvarande och att detta bl. a. betydde att kommittén inte kunde föreslå ettutökat antal prästtjänster. Kommittén tillade emellertid att det var rimligtatt frågan om utökning av det faktiska antalet prästtjänster togs upp på nytt,om och när den nuvarande prästbristen bringatstill ett minimum. borde rekryteringen till prästutbild- KrU1985/86:17 ningen intensifieras. Kommittén förde i sammanhanget en diskussionom konsekvenserna för stiften av en ökning av antalet prästtjänster i nuvarandeläge, då ett antal vakanser på prästtjänster finns. föreslog i fråga om prästtjänsternasfördelning mellan stiften att fördelningen i utgångsläget skulle bygga på denfaktiska situationen . Den siffra som gällde för det faktiska antaletprästtjänster - såväl inrättade av regeringen som av - skullejämföras med antalet tjänster som inrättats av regeringen. Den siffra som varhögst skulle få bilda underlaget för fördelningen. Denna metod tordetillfredsställa såväl landsbygdsstiften, som skulle behålla sina inrättadetjänster, som tätortsstiften, som kunde tillgodoräkna sig de senaste årenstillskott av pastoratsadjunkter. framhöll att den genom sitt förslag iförsta hand velat fillskapa ett system för fördelning av prästtjänster mellanstiften. Hur befintliga tjänster sedan skulle fördelas såg kommittén som eninomkyrklig fråga av stor betydelse. kyrkomöte redovisade en mycket positivinställning till kyrkokommitténs förslag i här aktuellt avseende. lade kyrkokommittén fram sittslutbetänkande (SOU 1986:17 och 18) Framtid i samverkan. följande under rubriken fördelning (SOU1986:17 s. 14): Kommittén konstaterar, att den nuvarande statligaregleringens främsta syfte är att åstadkomma en rättvis fördelning avförekommande prästtjänster. Därmed blir regleringen med kommitténs synsätt eninomkyrklig fråga om rättvis och målrelaterad resursanvändning och fördelningmellan de olika stiften av befintliga präster. Regeringens befattning medprästtjänsterna bör därför upphöra. För fördelningen inom ett stift blirstiftsstyrelsen ansvarig genom att den får besluta om inrättande resp.indragning av prästtjänster inom pastoraten. På motsvarande sätt blir centralstyrelse ansvarig för fördelningen mellan stiften genom att denfår besluta om inrättande resp. indragning av tjänster inomstiftssamfälligheterna. Den föreslagna ordningen innebär, att det inte längrekommer att finnas något tak för antalet präster i . Antaletinrättade prästtjänster måste av fördelningsskäl endast marginellt översfigaantalet präster. Detta betyder, att det totala antalet präster blirberoende av tillgången på präster, och möjligheten att få dessa prästerfördelade mellan stiften så rättvist som möjligt samt av kyrkokommunernas,pastoratens och stiftssam-fälligheternas villighet att betala för sinaprästtjänster. Enligt förslaget skall den faktiska situafionen vidreformens genomförande tjäna som utgångspunkt vid bestämmandet avtjänsteorganisationen i pastoraten och stiften. Utskottet anser för sin del att den fortsatta beredningenav kyrkokommittés förslag inte bör föregripas. Med hänsyn tillinnehållet i den föregående redovisningen för kyrkokommitténs och kyrkomötetsinställning i här aktuellt avseende måste man räkna med att det inte blirmöjligt att väsentligt öka det totala antalet prästtjänster inom en näraframtid. Utskottet hyser förståelse för de i motionen framfördasynpunkterna om att man även då det gäller prästtjänster måste ta hänsyn tillutvecklingen bl. arbetstidsområdet.Utskottet kan emellertid inte finna att ett bifall fill . KrU 1985/86:17motionsyrkandet skulle vara ägnat att förbättra situafionen, så längeprästbristen kvarstår. Utskottet anser däremot att en större smidighet ärönskvärd vid tjänstetilldelning. Hinder bör t. ex. inte möta för att domkapitlenmedges rätt att själva vid behov inrätta en prästtjänst i ett pastorat underförutsättning att en motsvarande tjänst dras in i ett annat pastorat i stiftet.Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motionen i här aktuell del börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Mofionärerna vill också att åtgärder skall vidtas för attstimulera intresset för utbildning fill präst. De framhåller bl. a. att det ärangeläget att lönesättningen blir likvärdig med den som gjorts för jämförbaragrupper. Utskottet vill framhålla att lönesättningen för präster ären förhandlingsfråga. Med hänsyn härtill och mot bakgrund av att domkapitlethar ansvaret för rekrytering och anställning av nya präster anser utskottet attdet inte är påkallat med någon åtgärd av med anledning avmofionsyrkandet (yrkande 2). attriksdagen med anledning av motion 1985/86:Kr264 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 2. beträffande stimulansåtgärder rörandeprästutbildningen att avslår motion 1985/86:Kr264 yrkande 2. Motion om den andliga vården vid kriminalvårdsanstalter I motion 1985/86:Kr338 av Per m. fl. (fp)yrkas att hos regeringen begär förslag om att den andliga vården vidkriminalvårdens anstalter ordnas i enlighet med vad som anförts imofionen. I motion Kr338 tas upp frågan om den andliga vården vidkriminalvårdens anstalter. För innehållet i motionen redovisas i det följande.Inledningsvis vill utskottet här också hänvisa fill KrU 1985/86:5, vari lämnatsen utförlig redovisning för den andliga vården inom kriminalvården. gäller att det vid allakriminalvårdsanstalter och häkten skall finnas en vård (NAV),bestående av en präst i och en representant för frikyrkorna.Ledamöterna i nämnderna erhåller arvoden från kriminalvården. Dessutom finnsinom kriminalvården tre resesekreterartjänster bekostade av medel som anvisasöver statsbudgeten. 1979 framlagt betänkande behandlades den andligavården vid bl. a. sjukhus och kriminalvärdsanstalter. Det föreslogs att de ovanberörda nämnderna skulle ersättas med andra lämpliga organ för att samordna ochplanera verksamheten vid de enskilda institutionerna. Vidare föreslogs attmedel motsvarande sammanlagt drygt 38 tjänster skulle tillföras svenska kyrkanoch frikyrkosamfunden och att två särskilda tjänster skulle inrättas hoskriminalvårdsstyrelsen, en av dem för tjänsteman hos myndigheten med ettsärskilt samordningsansvar på området. Utredningsförslaget-har inte KrU1985/86:17 Däremot har på grundval av förslag i betänkandetfattat beslut om den andliga vården vid sjukhus. innebaratt det ekumeniska ansvaret för sjukhussjälavården fastslogs. del skulle ansvaret ligga kvar på det lokala pastoratet men Ett särskilt statsbidrag av betydande storlekskulle utgå till kyrkofonden. I mofionen framhålls att det är självklart att samhälletbör anknyta till den modell som sjukhuskyrkan arbetat efter i omkring fem år.Modellen har fungerat synnerligen väl, utvecklat den andliga vården vidsjukhusen positivt, skapat en god ekumenisk arbetsgemenskap mellansjukhuskyrkans personal och vunnit allt större respekt och erkännande frånsjukhusens personal. Motionärema anknyter vidare till ett i kulturutskottetunder hösten behandlat ärende där en motion med ett innehåll likartat den nubehandlade diskuterades i utskottet (se ovannämnda betänkande KrU 1985/86:5 s.18). Motionärerna hänvisar till att i ett remissyttrandei nämnda ärende uttalat bl. a. att eventuella diskussioner om finansiering avden andliga vården vid kriminalvårdsanstalterna i första hand bör föras mellancivil-, justitie- och finansdepartementen. Det framhålls i motionen att detinte är fråga om stora ökningar av anslagen utan om fill vilket departementdessa skall hänföras och hur verksamheten skall organiseras för att bäst tjänainternernas rehabilitering. Motionärerna utvecklar närmare sin syn påNAV-verksamheten och anför därvid bl. a. att det är viktigt att anslagen imöjhgaste mån sammanförs under . Beträffande det närmareinnehållet i motionen hänvisar utskottet fill denna. I sitt avgivna slutbetänkande (SOU 1986:17 och 18)Framtid i samverkan har kyrkokommitté föreslagit att församhngarna iett stift gemensamt skall bilda en stiftssamfällighet med ansvar för vissaförsamlingsangelägenheter, bl. a. den andliga vården vid sjukhus och andrastörre vårdinrättningar, vid kriminalvårdsanstalter och militära förband (SOU1986:17 s. 97). Det förutsätts att den andliga vården i sin helhet bedrivs iett ekumeniskt samarbete. Det framhålls att stiftssamfälligheterna fritt skallfå besluta om de organisatoriska formerna för sin verksamhet. Det kan varanaturligt att utse en nämnd eller flera nämnder för den andliga vården. Dessanämnder kan sedan i sin tur representera i de ekumeniska organeller arbetsgrupper som måste inrättas för den regionala verksamheten inomresp. arbetsområde, anför kyrkokommittén. Kyrkomötet har anslutit sig till ett tidigare framförtförslag av kyrkokommittén med i princip samma innehåll som det här redovisade. Det kan således konstateras att det nu föreligger ettutredningsförslag som innebär att den andliga vården inom kriminalvården skallordnas på samma sätt som vid sjukhusen. Mofionärerna har uttalat sinfillfredsställelse med en sådan lösning. Utskottet vill för sin del understryka vikten av att detsnarast möjligt kommer till stånd en lösning av frågan om den andliga vårdeninom kriminalvården. Det är otillfredsställande att omfattningen av denna vårdvid de enskilda anstalterna som är fallet i hög grad skall vara beroende avfrivilliga insatser från och från de fria samfunden. intagen påkriminalvårdsanstalt har med hänsyn till den påtvingade isolering- KrU1985/86:17 en och den krissituation som han eller hon befinner sigi stort behov av enskild själavård och personliga samtal. Härtill kommerbehovet av gudstjänster och andaktsstunder. Det är mot den angivna bakgrunden självfallet angelägetatt det inom möjligt görs de överväganden som behövsför att en reform i enlighet med det föreliggande utredningsförslaget skallkunna få full effekt efter genomförandet. Utskottet utgårdärför från att man inom i anslutning till den fortsattaberedningen av kyrkokommitténs förslag gör sådana överväganden och vidtarerforderliga förberedelser för att organisationen av den andliga vården inomkriminalvården möjligt skall kunna få en lösning. Utskottet anser medhänsyn till det anförda att det inte är erforderligt med någon riksdagensåtgärd med anledning av motionen. beträffande den andliga vården inom kriminalvården attriksdagen avslår mofion 1985/86:Kr338. Närvarande: (), (),(), (), (), (), (), (), (), GunnelLiljegren (m), (), (vpk), (), () och (). Bidrag till kyrkofonden för inomkyrklig skatteutjämning(punkt 2, mom. 2) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 2 börjar"Som ersättning" och på s. 3 slutar "avstyrks därför" bortha följande lydelse: Enligt beslut skulle, då de statligaskatteutjämningsbidragen till de kyrkliga kommunerna upphörde fr. o. m. år1983, ersättning utgå till kyrkofonden. Fullt bidrag utgick också från början,nämligen med 88 milj. kr. Påföljande år utgick 44 milj. kr.Därefter har bidrag inte utgått. Som anförs i motion Kr310 (c) har kyrkofonden drabbatsäven av andra mycket kännbara neddragningar än den som inträffat genomavvecklingen av det nämnda bidraget till fonden. Statsmakternas njuggainställning till de kyrkliga församlingarna hotar nu allvarligt styrkan i detsolidariska fördel- Situafionen för framför allt de små församling- KrU1985/86:17 arna är mycket oroande. Hanteringen av dessa frågor visar också, sommotionärerna anför, på en betydande okänslighet i regeringens skötsel avkyrkliga frågor genom att ett fördelningssystem raseras innan det ens har fåttbörja verka fullt ut. Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att ett anslagsom avser bidrag till kyrkofonden för inomkyrklig skatteutjämning böråterinföras. Motion Kr310 (c) tillstyrks därför. Ställningstagandet innebärattsyftet med motion Kr31] tillgodoses fullt ut. dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande bidrag till kyrkofonden för inomkyrkligskatteutjäm-niitg attriksdagen med bifall till motion 1985/86:Kr310 och motion 1985/86;Kr311 imotsvarande del under ett nytt anslag under trettonde huvudtiteln till Bidragtill kyrkofonden för inomkyrklig skatteutjämning för /87anvisar ett anslag av 90 milj. kr.. Prästtjänster (punkt 5) () anför: Utskottets förslag om tillkännagivande till regeringen omrätt för domkapitel att inrätta en ny prästtjänst inom ett pastorat ommotsvarande indragning sker inom samma stift synes mig tveksamt. Slutbetänkandetfrån kyrkokommitté är nu ute på remiss och en ny organisation kan medledning av kommitténs förslag träda i kraft . Utskottet borde enligtmin mening även ha föreskrivit att vid bedömningen inom stiftet hänsyn skalltas fill pastoratstyp (F, E eller landsbygdspastorat). Ett normaltgudstjänstutbud bör nämligen garanteras också i glesbygdspastorat.