bet · G901UU23 · 1985-12-31 00:00:00 — 1 motion 1985/86:U508 av och () hemställs atl som sin mening ger regeringen lill känna vadi motionen anförts om atl i FN skall verka för all en särskildFN-rapportör utses för atl undersöka och till FN rapportera om förtryckoch våld mot kvinnor i olika länder, 1 motion 1985/86:U510 av m, fl, (c) yrkandena1,2,3,4,6 och 7 hemställs 1, att riksdagenhos regeringen begär nya initiativ i syfte alt få till slånd en internationellöverenskommelse om avskaffande av dödsstraff, 2, all riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad som i motionen anförts beträffandefortsatta svenska insatser för inrättande av en särskild kommissarie förmänskliga rättigheter, 3, atl riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad som i motionen anförts om slödlill länder där folkrätten hotas, 4, alt riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad som. i motionen anförts omnordiskt initiativ angående ett F,N-universitet för demokrati och mänskligarättigheter. 6, att riksdagenuttalar sig för att fortsätter sitt stöd till FN:s fond för personersom utsätts för tortyr, 7, att riksdagenuttalar sig för atl lar initiativ för alt motverka kvinnoförtryck ienlighet med motionen (yrkande 5i motionen behandlas i UU1985/86:22), I tidigare betänkanden från ulrikesulskollet (bl, a, UU1982/83:1 och 21) i anledning av motionerna om mänskliga rättigheter harlämnats redovisningar för de internationella konventioner och övrigainstrument som kan utnyttjas för all främja respekten för mänskligarättigheter. Som en grund ligger FN:s allmänna förklaring oin de mänskligarättigheterna och de två konventionerna av är 1966 om medborgeriiga ochpolitiska rättigheter samt om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Därtill kommer ett anlal konventioner inriktade pä skyddav vissa grupper eller intressen. Vad gäller de motion.syrkanden utskottet nuhar all behandla är följande överenskommelser av särskilt intresse, nämligen 1966 års 1 1985/86. UU 1985/86:23 konventionom avskaffande av alla former av rasdiskriminering, UU 1985/86:23konvention om avskaffande av alll slags diskriminering av kvinnor, 1951 årslikalönskonvention, konvention om barnarbete, konvention moltortyr m, m. Den sistnämnda konventionen ratificerades av i januari1986 (prop, 1985/86:17, UU 1985/86:11), Utöver har endastMexico och ratificerat torlyrkonventionen. En frivillig fond för tortyroffer inrättades avFN:s generalförsamling på nordiskt initiativ. Fonden fördelar bidrag tillförmån för personer som utsatts för tortyr och till deras anhöriga. Hittillshar ell fyrtiotal bidrag beviljats till projekt i omkring 15 länder, Sverigehar bidragit med ca 2 milj, kr, till fondens verksamhet. Ordförande ifondstyrelsen är svensk. Flera av de viktigare bestämmelserna i dessainternationella konventioner har sin motsvarighet i den europeiska konventionenangående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.Anslutna till denna är alla Europarådels medlemsstater. Konventionerna är bindande för de länder som undertecknatdem, 1 praktiken är det emellertid ofta svårt att genomdriva en effektiv tillämpning,eftersom bestämmelser om kontroll av efterlevnaden saknas eller är ofullständiga.Endast den europeiska konventionen har försetts med en mer effektivkontrollmekanism i detta avseende. Vid sidan av konventionerna har FN och FN:s fackorganunder åren antagit ett antal resolutioner som inte är bindande men som ändå kananses tjäna som rättesnöre i vissa folkrällsliga frågor. Del gäller exempelvisfrågan om dödsstraff och om politiska fångar, som båda varit föremål förresolutioner i FN, Dessa resolutioner har emellertid, som nämnis, begränsadräckvidd och kan i varje fall inle åberopas mol de länder som inle röstat fördem. Inom FN-syslemel har Kommissionen för de mänskligarättigheterna en central roll för all främja respekten för mänskliga rättigheter.Kommissionen utses av Ekonomiska och sociala rådet (ECOSOC), som också tillsatten kommission för narkotikafrågor och en kvinnokommission. Kommissionen har inle befogenhet alt ingripa vid brott molmänskliga rättigheter i de länder som förbrulit sig mot någon avFN-konventionerna, Sedan början av 1970-talel har dock utvecklats en procedurenligt vilken Kommissionen har möjlighet alt besluta om atl göra enundersökning av situationer i vilka upprepade och grova brolt mol mänskligarättigheter konstaterats. Kommissionen har i kraft härav tillsatt elt antalrapportörer för skilda frågor, bl, a, för alt studera summariska rättegångaroch förekomsten av tortyr. På samma sätt har en arbetsgrupp tillsatts för altstudera försvinnanden. Rapportörer har vidare tillsatts för förhållandena ienskilda länder såsom , , , och ,Kommissionen har också tillsatt en arbetsgrupp för minoriteter. Dess roll äremellertid inte alt behandla enskilda minoritetsgruppers förhållanden ulan attstudera principiella aspekter av minorilelsproblemel. har för sin del inle utsettnågon rapportör för någon fräga, således inle heller, såsom föreslås i molionU508 (m). för undersökning av våld mol kvinnor. Frågan omen kommissarie för mänskliga rättigheter, som utskottet vid fleratidigare tillfällen behandlat tas upp i molion U510 (c). Något brett stöd UU1985/86:23 för inrättande av en sädan post finns inte . Förslaget om enHögkommissarie väcktes av och , Del har sedandess återkommit regelbundet men avvisats av framför allt ochöststaterna med motiveringen alt en befattning av detta slag kunde leda tillinblandning i ländernas inre angelägenheter. Regeringar som anser atl deras medborgares rättigheter kanha kränkts eller att deras lagstiftning inle är anpassad lill folkrällsligakrav kan fä tekniskt bistånd inom ramen för ett av Kommissionen för demänskliga rättigheterna upprättat program för delta ändamål. harBolivia, , och utnyttjat tjänster inom deltaprogram, som bl, a, innehåller utbildning av personal och rådgivning i frågorom mänskliga rättigheter. Ett seminarium om barnarbete har exempelvis ordnatsinom programmet. Det finns som nämnis inle nägon konvention om förbud moldödsstraff, endast om vissa begränsningar i straffets tillämpning. Frågan omförbud mol eller inskräkning av användningen av dödsstraff har behandlats inomFN ulan egentliga resultat, är elt av de länder som ivratmest för atl frågan om avskaffande av dödsstraffet skall stå kvar pådagordningen för . Sedan är 1980 har vi stött ett förslagom att etl frivilligt tilläggsprotokoll till konventionen om politiska ochmedborgerliga rättigheter skulle utarbetas, enligt vilket tillträdande staterskulle åla sig alt avskaffa dödsstraffet. Framgångarna har emellertid varitmycket begränsade även för detta förslag. har motståndet motvarje diskussion om denna fråga hårdnat, drev ocksä aktivtfrågan vid om mänskliga rättigheter i , dock utanatt få tillräckligt gehör för den, Etl motsvarande arbete inom har däremot letttill resultat. Över hälften av medlemsländer har undertecknatett tilläggsprotokoll till den europeiska konventionen angående avskaffande avdödsstraffet i fredstid. Sex av dessa länder har ratificerat protokollet. När det gäller efterlevnaden av de juridiska instrumentsom finns lill skydd för människans rättigheter spelar självfallet mångafrivilliga organisationer en mycket stor roll. Bland dessa har AmnestyInternational kommit att inta en särställning genom sina rapporter om förhållandenai olika länder. I den föregående bakgrundsbeskrivningen har utskottetframför alll uppehållit sig vid det folkrättsliga skyddet av människansrättigheter, Elt studium endast av folkrättens regler kan ge intryck av atl delskulle vara förhållandevis väl sörjt för mäns, kvinnors och barns rättigheteri världens länder. Verkligheten är emellertid annorlunda. Många stater har överhuvud taget inte anslutit sig till de viktigaste internationellakonventionerna, däribland stater vars medborgare bäst skulle behöva det skyddfolkrätten kan erbjuda. Konventionerna är därtill ibland svaga i sin utformningoch alltför sällan försedda med regler för en effektiv kontroll avefterlevnaden. Det är därför av största vikt att förbättra det folkrättsligaskyddet av de mänskliga rättigheterna.Det finns ingen annan väg atl gä än att genom internationellt UU 1985/86:23lagstiftningsarbete och opinionsbildning i de internationella organisationernastärka folkens medvetande orn sina rättigheter och regeringarnas om sinaskyldigheter, Ulskoitel ställer sig därmed bakom det allmänna syftet medde motionsyrkanden som föreslär alt regeringen skall fortsätta sinaansträngningar atl betona eflerievnaden av folkrätten på området för demänskliga rättigheterna. Ett förslag i denna riktning är yrkande 2 i molion U510angående fortsatta insatser för inrättande av en Kommissarie för mänskligarättigheter inom FN. Detta är som framgår av det föregående en tanke somSverige och några andra länder länge fört fram, dock utan all ha rönttillräcklig framgång. Frågan förekom senast på generalförsamlingens dagordningår 1981 och har senare behandlats inom Kommissionen för de mänskligarättigheterna. Del är utskottets uppfattning att en befattning av dettaslag skulle kunna fä stor betydelse för all främja mänskliga rättigheter i FN:smedlemsländer. En Kommissarie skulle kunna bli elt naturligt komplement tillFN:s konventioner på området och till Kommissionen för mänskliga rättigheter,Ulskoitel utgår från atl regeringen åter prövar vilka vägar som kan finnas föralt få lill slånd inrättandet av denna befattning. Yrkande 2i motion U510 får därmed anses besvarad, I motion U510, yrkande 7, föreslås vidare alt larinitiativ för atl motverka kvinnoförtryck. En konferens om kvinnor ochmänskliga räiligheler skulle kunna rikta strålkastarljuset på del glömdakvinnoförtrycket, heter det i motionen. Förtryck mot kvinnor tas även upp imotion U508, vari föreslås all skall verka för att en särskildFN-rapportör utses på della område. Utskottet behandlade frågan om våld mot kvinnor senast ihöstas i elt betänkande (UU 1985/86:6) som bl, a, redogjorde för resultatet avkvinnokonferensen i , Det av konferensen antagna handlingsprogrammetinnehåller elt avsnitt om särskilt utsatta kvinnor, i vilket frågan om våld molkvinnor uppmärksammas. Handlingsprogrammet gick inle in pä möjligheten att utserapportörer för våld mot kvinnor, I det nämnda belänkandel ställde sig utskottet tveksamttill elt även då väckt molionsförslag att sammankalla en internationellkonferens om kvinnor och mänskliga rättigheter med motiveringen allNairobikonferensen i stor utsträckning handlat om dessa frågor. Utskottet gör fortfarande bedömningen att det inte så närainpå finns utsikter alt få lill stånd en nykvinnokonferens, låt vara med en något annorlunda inriktning. Det bör dock var möjligt atl utnyttja tiden förförberedelser inför nästa internationella kvinnokonferens för alt skapaytterligare opinion kring frågan om våld mot kvinnor, Etl sådant tillfälle gesvid del nordiska som skall ordnas . En av FN utsedd rapportör kan inte sällan utföra elleffektivt och värdefullt arbete och innebära en påtryckning på de länder somblir utsatta för granskning. Av detta skäl har del ofta visat sig svårt all fålill slånd beslut i Utskottet anser alt det finns skäl för UU 1985/86:23 regeringenatt bygga vidare pa det handlingsprogram som utarbetades i såatl frågan om våld mol kvinnor uppmärksammas internationellt i ökandegrad, Utskottel lämnar emellertid ål regeringen alt avgöra vilka vägar somförefaller mest framkomliga. En Kommissarie för mänskliga rättigheterskulle uppenbarligen kunna spela en roll även vad gäller kvinnors Med det anförda lorde motion U508 och yrkande 7 i motionU510 få anses besvarade, 1 yrkande 3 i motion U510 föreslås att de länder i vilkafolkrätten hotas skall ges elt ökat slöd, I sammanhanget vill utskottet ocksäbehandla yrkande 4 i samma molion vari föresläs ett nordiskt initiativ förinrättande av etl FN-universilel för demokrati och mänskliga rättigheter. Utskottet kan instämma i det allmänna syftet med dessabåda yrkanden, nämligen alt det internationella samfundet har ell ansvar föralt folkrättens grundtankar och respekten för mänskliga rättigheter får ellkonkret och effektivt stöd. Detta måste inte minsl vara en av huvuduppgifternaför del internationella utvecklingssamarbetet. har antagit planer för och anslagitmedel till del svenska utvecklingssamarbetet för /87,1 detutskottsbetänkande som låg till grund för beslut (UU 1985/86:15)betonas att demokratins problem och kravet på respekt för mänskliga rättigheteräven fortsättningsvis måste inta en betydande plats i det svenska biståndet.Del humanitära stödet till södra och till är exempel på vadSverige i sill bilaterala bistånd söker åstadkomma på della område. De nordiskaländerna har goda förutsättningar att ge stöd till människor i de länder därmänskliga rättigheter kränks, 1 bakgrundsavsnittet i detta betänkande ges elt exempel päelt program som initierats av Kommissionen för mänskliga rättigheter, lill slödför länder som vill förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna.Programmet har utnyttjats av några stater. Liknande initiativ bör kunna inrymmasi etl bilateralt bistånd, Etl FN-universitet finns i , Dess kursplaner äremellertid inte i första hand inriktade på mänskliga rättigheter, I Cosla Ricahar etl universitet för bl, a, freds- och miljöfrågor relativt inletten ännu begränsad verksamhet, Ulskotlet tror mol denna bakgrund inle atl del nufinns finansiella och politiska förutsättningar för alt bilda ännu ett FN-organi form av ell universitet för demokrati och mänskliga rättigheter. Det är självfallet angelägel alt de stater som själva haretl önskemål om all stärka folkrättens och de mänskliga rättigheternasställning också skall ges stimulans och resurser härför. Utbildning ochinformation är uppenbarligen viktiga inslag i ett sådant arbete. De nordiska ländernalorde även på detta område har förutsättningar all göra insatser. Engrundförutsättning är emellertid att del finns en vilja till förändradeattityder hos dem som styr i de länder man avser alt stödja, Ulskotlet anser yrkandena 3 och 4 i molion U510 besvarademed det anförda, I mofion U510 föreslås i yrkande 1 atl regeringen larinitiativ till en internationellöverenskommelse om avskaffande av dödsstraff och i yrkande UU 1985/86:23 6atl uttalar sig för all fortsätter sitt slöd till FN:s fondför personer som utsatts för tortyr. Tortyr och dödsstraff kan sägas vara de yttersta formernaav kränkning av människans rättigheter, Beklagligtvis tyder uppgifter från bl,a, Amnesty på att användningen av tortyr och av inhumana straff ökat undersenare år. Även bruket av dödsstraff lycks ha tilltagit, och opinionen mot detförsvagats i flera länder, I detta läge finn:; det enligt utskottets meninganledning för att i samarbete med likasinnade länder lägga ned ännustörre ansträngningar än tidigare på att försöka motverka denna utveckling. Ansträngningarna bör bl, a, inriktas på att få en så sloruppslutning som möjligt kring den ingångna konventionen mot tortyr. Vibör fortsätta vårt stöd till fonden för tortyrens offer, såsom föreslås imolion U510, Strävandena att begränsa användningen av dödsstraffet bördrivas vidare inom FN:s ram men ocksä i andra fora och genom bilateralakontakter. Målet mäste vara ett avskaffande av dödsstraffet. Med det anförda torde yrkandena 1 och 6 i motion U510 fäanses besvarade. att förklarar motion1985/86:U508 samt yrkandena 1-4 och 67 i motion 1985/8():U510 besvarade medvad utskottet anfört om mänskliga rättigheter m, m, Närvarande: (), (), BengtSilfverstrand (s), (), (), (), (c), (), (), ViolaFurubjelke (s), (). (fp) och (vpk).