bet · G901FiU28 · 1985-12-31 00:00:00 — omfortsatt valutareglering (prop. 1985/86:143) FiU 1985/86:28 Utskottettillstyrker i betänkandet att valutaregleringen förlängs , t. o. m. den30 , i avvaktan på statsmakternas ställningstagande tillvalutakommitténs förslag. Mot detta reserverar sig företrädarna för moderatasamlingspartiet, och . Reservanterna föreslår enförlängning endast . Utskottetavstyrker i betänkandet tre motioner som tar upp frågor om rätt till förtidaåterbetalning av utlandslån, en gemensam nordisk aktiemarknad samt åtgärder föratt minska det ekonomisk-poHtiska utlandsberoendet. Även i dessa frågor harreservationer fogats till betänkandet. Idetta betänkande behandlar utskottet delsproposition 1985/86:143 om fortsatt valutareglering, dels de med anledning av propositionen väcktamotionerna 1985/86:532 av . Åsling (c), 1985/86:533 av m.fl. (m), 1985/86:534 av m. fl. (fp), delsde under allmänna motionstiden väckta motionerna 1985/86:Fi601 av PerStenmarck m.fl. (m) om en gemensam nordisk 1985/86:Fi603 av LarsWerner m.fl. (vpk) om internationella beroende i ekonomisk-politiska frågor, i vad avseryrkandena 1 och 3-7, 1985/86:Fi722 av m.fl. (fp) om förtidaåterbetalning av utlandslån, m. m., i vadavser yrkande 1. Iproposition 143 har regeringen () efter föredragning avstatsrådet . delsföreslagit att anta i propositionen framlagt förslag till (1) lag omtillämpning av valutalagen (1939:350), delslämnat tillfälle att ta del av i propositionen framlagt förslag till(2) förordning om fortsatt giltighet äv valutaförordningen (1959:264). 1 1985/86. Lagförslagen har följandelydelse: FiU 1985/86:28 Lag om tillämpning av valutalagen (1939: 350) Härigenom föreskrivs att 2 § första stycket 1, 2och 4-9 samt 5 S I och 3 valutalagen (1939:350) skall tillämpas denI 30 juni 1987. Förordning om fortsatt giltighet av valutaförordningen(1959:264) Härigenom föreskrivs att valutaförordningen (1959:264), som enligt förordning (1986; 320) gäller till utgången av ,skall fortsätta att gälla till utgången av . 1985/86:532av . Åsling (c), vari hemställs att beslutar avslå proposition1985/86:143. 1985/86:533av m.fl. (m), vari hemställs att med avslag påproposition 1985/86:143 beslutar att tillämpningen av valutalagen skall gällat. o. m. och uttalar att välutaförordningen skall ägafortsatt giltighet dll . 1985/86:534av m.fl. (fp), vari hemställs att med avslag påproposition 1985/86:143 beslutar att tillämpningen av valiitalagen (1939:350)skall gälla t. o.m. och uttalar att valutaförordningenskall äga fortsatt giltighet till . 1985/86:Fi722av m. fl. (fp), vari - med hänvisning till motiveringen imotion 1985/86:N307 - hemställs 1.att som sin mening ger till känna vad som i motionenanförts om rätt till förtida återbetalning av utlandslån. 1985/86:Fi601äv Per Stenmarck m. fl. (m), vari hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts angående åtgärder för attunderlätta en gemensam börsnotering av aktier i de nordiska länderna. Begränsningav svenska företags investeringar i utlandet m. m. Piu 1985/86:28 1985/86:Fi603av m.fl. (vpk), vari hemställs 1.att som sin mening ger regeringen till känna nödvändigheten av attöka spridningen av svensk utrikeshandel för att minska det ekonomiskpolitiskautlandsberoendet, 3. att uttalar sig föratt omprövar sitt beslut att inte längre pröva svenskadirektinvesteringar i utlandet ur bytesbalanssynpunkt, 4. att hos regeringenbegär förslag till sådan ändring i valutaförfattningarna attutlandsinvesteringar endast skall godkännas om det kan påvisas att de utgör ettömsesidigt samhällsekonomiskt intresse, 5. att hos regeringenbegär förslag till sådan ändring i valutaförfattningarna att de anställdasgodkännande krävs för ett företags / en koncerns utlandsinvesteringar, 6. att uttalar sig föratt återgår till tidigare restriktiva praxis när det gällertillstånd för utlänningar att köpa aktier i svenska företag, 7. att uttalar sig föratt de fackliga organisationernas företrädare också får delta i beslut ivalutastyrelsen om tillstånd till utländska köp av svenska aktier. Valutaregleringenomfattar huvudsakligen sådana transaktioner som inte har direkt samband medutrikeshandeln. Undantag har nämligen gjorts för löpande betalningar.Regleringen omfattar numera främst rena finansiella placeringar i utlandet. Inomramen för valutalagen och valutaförordningen ankommer det på attutforma de närmare bestämmelserna rörande kapitaltransaktionerna. Ipropositionen anförs att den svenska ekonomin under en lång periodkännetecknades av tilltagande strukturella obalanser. har denekonomiska situationen förbättrats men betydande problem kvarstår alltjämt.Försvaret av växelkursen står i centrum för penningpolitiken och valutaregleringenbedöms alltjämt underlätta denna politik. Det kan dock konstateras attutvecklingen medgivit en allt liberalare tillämpning avvalutaregleringen. Valutaregleringenmed sammanhängande spörsmål har utretts av valutakommittén (E 1977:03).Kommittén överlämnade sitt slutbetänkande som f. n.remissbehandlas. Föredragande statsrådetanför i propositionen att några ändringar i nuvarande lagstiftning inte börgöras innan resultatet av en samlad bedömning av valutakommitténs förslagföreligger. Valutaregleringen bör därför förlängas t.o.m. . valutalagstiftning kan enligt föredraganden träda i kraft tidigast den 1juli 1987. Imotion 532 av . Åsling (c) anförs att valutaregleringen bör upphöra eftersomden enligt motionären inte fyller någon rimlig funktion utan utgör FiU1985/86:28 ett hinder i den ekonomiska politiken. Även om förutsättningarna för valutaregleringen förändratsunder senare år anser utskottet inte att den kan avskaffas i sin helhet i ettenda steg. Regleringen har i sin nuvarande utformning varit i kraft under enlång följd av år och har utretts av valutakommittén . Utskottet delarföredragande statsrådets uppfattning att valutaregleringen bör förlängas iavvaktan på statsmakternas ställningstagande till kommitténs förslag. Utskottetavstyrker därför motion 532. I motionerna 533 av m. fl. (m) och 534 avBjörn m. fl. (fp) anförs att valutalagstiftningen bör förlängas endasttill årets slut. Efter remissbehandlingen av valutakommitténs slutbetänkandebör enligt motionärerna förslag läggas fram om en avveckling avvalutaregleringen. Avvecklingen bör vara fullständig men kan enligtmotionärerna genomföras stegvis. Som motiv härför anförs att valutaregleringenär ett ineffektivt medel och dess stabiliseringspolitiska värde ärnegativt. Regleringen medför också stora kostnader för näringslivet, anför man. Utskottet anser inte att nu bör ta ställningtill om eller på vilket sätt valutaregleringen bör förändras. Detta bör skeförst sedan remissbehandlingen av valutakommitténs förslag avslutats och ensamlad bedömning kan göras. Nuvarande valutareglering bör därför förlängas tilldess statsmakterna hinner ta ställning till kommitténs förslag och eneventuell ny lagstiftning kan träda i kraft. Utskottet delar mot denna bakgrundbedömningen i propositionen att valutaregleringen bör förlängas t. o. m. den30 . Motionerna533 och 534 avstyrks därför av utskottet. I motion Fi722 av m.fl. (fp) föreslåsatt mindre och medelstora företag bör tillåtas att göra förtida återbetalningarav sina utlandslån utan att ansöka hos . har tillämpat en restriktiv praxis när detgällt förtida inlösen av utlandslån. Sådan återbetalning har medgivits endastunder vissa förutsättningar. anför i sitt slutbetänkande attförtida återbetalning av vissa utlandslån bör medges. Detta bör avse lån avbegränsad ursprunglig storlek upptagna av mindre företag med ingen ellerbegränsad verksamhet i utlandet. har beslutatatt alla lån som . upptagits och som uppgår till högst 2milj. får återbetalas utan att avvakta ordinarie förfallodag. harlåntagarna kunnat välja löptid fritt ned till , och de lån som tagitsfrivilligt därefter torde inte i någon högre grad påverkas av en avreglering.De lån som skulle förtidsamorteras om så blev tillåtet är dels äldre lån, somdock återbetalas i snabb takt, dels lån som påtvingats företagen som en följdav finansieringskravet vid direktinvesteringar utomlands. Utskottet ser inteanledning att innan valutakommitténs betänkande slutbehandlats vidta någraförändringar vad gäller förbudet mot förtidsamorteringar. Motion Fi722 avstyrksav utskottet. Gemensamnordisk aktiemarknad PiU 1985/86:28 I motion FiöOl av Per Stenmarck m. fl. (m) begärs åtgärderför att underlätta en gemensam börsnotering av aktier i de nordiska länderna.Målsättningen bör vara att etablera en nordisk gemensam aktiemarknad någon gångpå . Utskottet har de senaste årenbehandlat likalydande yrkanden (FiU 1983/84:42, FiU 1984/85:28). Utskottet hardärvid konstaterat att de åtaganden gjort genom att ansluta sig tillOECD:s kapitalliberaliseringsstadga gör det omöjligt att upphäva restriktionervad gäller aktiehandel endast de nordiska länderna emellan. Utskottet hardärför uttalat att eventuella liberaliseringsåtgärder när det gällerkapitalrörelser inte kan begränsas till utan måste införas på etticke-diskriminerande sätt gentemot samtliga länder som anslutit sig tillOECD-stadgan. Även valutakommittén anför i sitt betänkande att enprioritering innebärande vidgade möjligheter att i första hand förvärvanordiska aktier inte är möjlig till följd av internationellaåtaganden. Mot bakgrundav vad utskottet anfört avstyrker utskottet motion Fi601. Åtgärder för att minska internationella beroende I motion Fi603 av m. fl. (vpk) anförs ättennationell ekonomisk politik inte kan baseras enbart på förhoppningar om generellekonomisk tillväxt samt ökad export. Med en viss industriell tillväxt och enexport som fördelas på flera ländergrupper kan en säkrare och mer nationellekonomisk politik föras. En generell ekonomisk poUtik bör ersättas med en merselektiv politik. En selektiv ekonomisk politik kan innebära att expansioneni första hand koncentreras till sektorer med relativt htet importinnehåll ochdär sysselsättningseffekterna är stora i jämförelse med investeringarna. Viss nationalisering av t. ex. affärsbanker och kreditinstitutoch nyckelindustrier blir nödvändig. Utlandsinvesteringar måste hållastillbaka, och det utländska inflytandet över svensk industri som kommer viautländska aktieköp bör begränsas. Utlandslånen måste begränsas, och utgifter förekonomisk-politiska åtgärder och industriinvesteringar bör i första handfinansieras genom åtgärder inom den svenska ekonomin. Utskottet anser i likhet med motionärerna att det ärönskvärt att öka spridningen av den svenska utrikeshandeln liksom att minskasårbarheten för internationella störningar genom att minska den utländskaskuldsättningen och begränsa importinnehållet i den svenska produktionen.Sverige är emellertid ett land som förespråkat och tillämpat en frihandel av varor och tjänster. Det är därför inte förenhgt med vårainternationella åtaganden att införa restriktioner eller att föra en merselektiv ekonomisk pohtik av det slag som förordas i motion Fi603. Utskottetanser att andra mer generellt verkande åtgärder måste väljas. Utskottet avstyrkerdärmed yrkande 1 i motion Fi603 om ett tillkännagivande angående spridning avsvensk utrikeshandel. De övrigafrågor motionärerna tar upp vad gäller svenska företags direktinvesteringari utlandet och utlänningars köp av svenska aktier FiU 1985/86:28 behandlas ivalutakommitténs betänkande. Som tidigare anförts anser utskottet inte attriksdagen , innan remissbehandlingen av valutakommitténs förslag avslutatsoch en samlad bedömning kan göras, bör företa förändringar i gällande praxisoch valutalagstiftning. Utskottet avstyrker med det anförda motion Fi603yrkandena 3-7. 1. beträffande fortsatt tillämpning av valutalagenoch fortsatt giltighet av valutaförordningen attriksdagen med avslag på motionerna 1985/86:532,1985/86:533 och 1985/86:534 a) antar iproposition 1985/86:143 framlagt förslag till lag om tillämpning av valutalagen(1939:350), b) lämnar utanerinran i proposition 1985/86:143 intaget förslag till förordning om fortsattgiltighet av valutaförordningen (1959:264), 2. beträffandevillkor för utlandslån m. m. attriksdagen avslår motion 1985/86:Fi722 yrkande 1, 3. beträffande gemensam nordisk aktiemarknad att avslår motion 1985/86:Fi601, 4. beträffande åtgärder för att minska Sverigesinternationella beroende attriksdagen avslår motion 1985/86:Fi603 yrkandena 1 och 3-7. Närvarande: (), (), RolandSundgren (s), (), . Åsling (c), (), IrisMårtensson (s), (), i (s), HansPetersson i (vpk), (), (),(), () och (). (), (), . Åsling (c),Fihp (), (), () och ()anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjar med"Utskottet anser" och slutar med "därför av utskottet" bortha följande lydelse: Utskottet delar inte propositionens uppfattning attvalutaregleringen gör det lättareatt bedriva en ekonomisk politik som avhjälper de betydande FiU 1985/86:28problem som alltjämt kvarstår i den svenska ekonomin. I likhet med vad somanförs i motionerna anser utskottet att valutaregleringens stabiliseringspolitiskavärde är negativt. Den är ett ineffektivt medel för att nåekonomisk-politisk självständighet. Utskottet anser därför att valutaregleringensnarast möjligt bör avvecklas. Avvecklingen bör vara fullständig och definitivmen kan genomföras stegvis. Utskottet anser att regeringen efter det attremissbehandlingen avslutats bör lägga fram förslag om en avveckling avvalutaregleringen. I avvaktan på detta bör genomföra sådanaHberaliseringar som är särskilt angelägna. Hit hör ett slopande av kravet påutlandsupplåning vid direktinvesteringar utomlands. I avvaktan på en proposition anser utskottet att enförlängning av valutaregleringen bör begränsas till att gälla tiden fram tillårets slut trots att den aktuella lagtexten har vissa brister. Med det anfördaavstyrker utskottet propositionens förslag om förlängning av valutaregleringentill . dels utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträfiande fortsatt tillämpning av valutalagen ochfortsatt giltighet av valutaförordningen attriksdagen med anledning av proposition 1985/86:143 momenten 1 och 2 och medavslag på motion 1985/86:532 samt med bifall till motionerna 1985/86:533 och1985/86:534 a) antar följande Lag omtillämpning av valutalagen (1939:350) Härigenom föreskrivs att 2 § förstastycket 1, 2 och 4-9 samt 5 § 1 och 3 valutalagen (1939:350) skall tillämpasunder tiden - . b) som sin mening ger regeringentill känna att valutaförordningen (1959:264) bör fortsätta att gälla tillutgången av . (), (), . Åsling (c),(), (), () och () anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjar med"har" och slutar med "avstyrks av utskottet"bort ha följande lydelse: Utskottet anser att valutaregleringen bör avvecklas såsnart som möjligt. Ett antal förändringar bör kunna genomföras omgående. Detgäller exempelvis att medge förtida återbetalningar av företagens utländskalån. Vissa lättnader har genomförts men det bör enligtutskottets mening vara möjligt att genomföra långtgående liberaliseringar avdessa regler. Dessa bör inte begränsas enbart till de mindre och medelstoraföretagen. Även större låntagare bör få återbetala sina lån om man så önskar.Inledningsvis kan detta ske genom att manmedger en snabbare amorteringstakt. Vad utskottet FiU 1985/86:28 anfört medanledning av motion Fi722 bör ges regeringen och riksbanksfullmäktige tillkänna. delsutskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffandevillkor för utlandslån m. m. att medanledning av motion 1985/86:Fi722 yrkande 1 som sin mening ger regeringen ochfullmäktige i till känna vad utskottet anfört, BjörnMolin (fp), (), . Åshng (c), (), (), () och () anser att delsden del av utskottets yttrande på s. 5 som börjar med "Utskottet har"och slutar med "motion Fi601" bort ha följande lydelse: Utskottetanser att motionärernas önskemål bäst tillgodoses genom att restriktionerna vadgäller aktiehandeln avskaffas generellt inte enbart för de nordiska länderna.Utskottet anser att valutaregleringen bör avskaffas.Utskottet delar motionärernas uppfattning att även andra hinder, som t. ex. löntagarfonder,bör undanröjas för att underlätta en internationell handel med svenska aktier.Vad utskottet anfört med anledning av motion Fi601 om åtgärder för attunderlätta den internationella handeln med aktier bör som sin meningge regeringen och riksbanksfullmäktige till känna. delsutskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffandegemensam nordisk aktiemarknad att medanledning av motion 1985/86:Fi601 som sin mening ger regeringen och fullmäktigei till känna vad utskottet anfört, Åtgärder för att minska internationellaberoende i (vpk) anser att delsden del av utskottets yttrande som börjar på s. 5 med "Utskottetanser" och slutar på s. 6 med "yrkandena 3-7" bort ha följandelydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning att internationella beroende gör detsvårt att föra en självständig ekonomisk politik. Beroendet tar sig mångauttryck. Det finns, som utskottet ser det, starka skäl för att man från svensksida gör en allsidig analys av det internationella handelssystemets nuvarandekaraktär och verkningar. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att utvecklingen innebär att det finns klarabegränsningar för möjligheterna att lösa svensk ekonomis balansproblem genomgenerella åtgärder, som sårbarheten ökar i samma takt somimportberoendet. Närdet gäller det finansiella beroendet så innebär underskott i bytesbalans ochstatsbudget ett problem i fråga om svenskt utlandsberoende i den månunderskottet måste finansieras genom lån utomlands. Karaktären av det internationella politisk-ekonomiskaberoendet beror på FiU 1985/86:28 vem som tar upp lånen, vem som ärlångivare samt hur koncentrerade lånen är. Det är förmodligen så att utländskalångivare har större möjlighet att ställa politisk-ekonomiska krav påoffentliga myndigheter än på privata företag. Det institutionella beroendet utgörs av de begränsningarsom ligger i att regeringen och måste föra en ekonomisk politik somaccepteras av internationella organisationer, till vilka landet är anslutet.Även om det bara kan vara frågan om informationsplikt så är det sannolikt attsjälva plikten är begränsande i olika avseenden. Det strukturella beroendet utgörs av de begränsningar iden handlingsmöjligheter som det innebär att vara starktexport- och importberoende för att upprätthålla både konsumtion och produktion(och därmed sysselsättning) inom landet. En ytterligare begränsning avhandlingsfriheten sker om man från svensk sida är starkt beroende av utländskalån för att kunna finansiera nödvändiga investeringar. Enligt utskottet bör ansträngningarna inriktas på attförädla svenska råvaror i högre grad som en större länderspridningnär det gäller såväl import som export måste åstadkommas. Framför allt måstehandeln med de socialistiska länderna och tredje världen utvecklas. Det är angeläget att den snabbt vidtaråtgärder för att minska de transnationella bolagens och de internationellaekonomiska organisationernas inflytande över landets ekonomisk-politiskahandlande. Mot denna bakgrund bör den sträva tillatt få en bättre länderspridning vad gäller handelsförbindelserna, utveckla deninhemska underleverantörsindustrin, söka utvinna inhemska råvarutillgångar därdessa inte kan fås utan ett starkt internationellt beroende (t. ex. )samt vidta åtgärder för att såväl begränsa de svenska utlandsinvesteringarnasom de utländska uppköpen av svenska aktiebolag. Omedelbara åtgärder på området som utskottet vill förordaär att återgå till tidigare praxis att pröva svenska direktinvesteringar urbytesbalanssyn-punkt, bedöma den samhällsekonomiska effekten och ge deanställda möjlighet att godkänna ett företags utlandsinvesteringar innan dessafår ske. Samma sak gäller utlänningars möjligheter att köpa uppsvenska aktier. Där bör valutastyrelsen återgå till tidigare restriktiva praxisvid tillståndsgiv-ningen, och de fackliga organisationernas företrädare börockså få delta i valutastyrelsens beslut i sådana frågor. Vad utskottet anfört med anledning av motion Fi603 börriksdagen som sin mening ge regeringen och riksbanksfullmäktige till känna. dels utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffande åtgärder för att minska Sverigesinternationella beroende attriksdagen med bifall till motion 1985/86:Fi603 yrkandena 1 och 3-7 a) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om nödvändigheten att öka spridningen av svensk utrikeshandel för attminska det ekonomisk-politiska utlandsberoendet, b) som sin mening ger fullmäktige i riksbankentill känna vad FiU 1985/86:28 utskottet anfört om omprövning av beslutet att inte längre pröva direktinvesteringar i utlandet ur bytesbalanssynpunkt, c) hos regeringen begär förslag till sådanändring i valutaförfattning arna att utlandsinvesteringar endast skall godkännas om det kan påvisas att de utgör ett ömsesidigt samhällsekonomiskt intresse, d) hos regeringen begär förslag till sådanändring i valutaförfatt ningarna att de anställdas godkännande krävs för ett företags/en koncerns utlandsinvesteringar, e) som sin mening ger fullmäktige i riksbankentill känna vad utskottet anfört om återgång till tidigare restriktiva praxis när det gäller tillstånd för utlänningar att köpa aktier i svenska företag, f) som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om deltagande av fackliga organisationers företrädare i valutastyrelsen vid beslut om tillstånd till utländska köp av svenska aktier. Åtgärder för att minska internationellaberoende (), (), . Åsling (c),(), (), ()och ()anser att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjar med "Utskottetanser" och på s. 6 slutar med "yrkandena 37" bort ha följandelydelse: Utskottet anser att den inriktning av valutapolitiken ochden ekonomiska poHtiken i övrigt som förespråkas i motion Fi603 bygger på ettsynsätt som utskottet inte kan acceptera. Utskottet tar t. ex. avstånd från enövergång till en mer selektiv ekonomisk politik, från nationaliseringar avbanker och s. k. nyckelindustrier liksom den begränsning av svenska företagsutlandstransaktioner som motionärerna förordar. De yrkanden som tas upp i motionen innebär krav påskärpningar i valutaregleringen och tillämpad praxis i dessa frågor. Utskottetdelar inte motionärernas uppfattning utan anser att liberaliseringar ivalutaregleringen bör genomföras . Utskottet anser därföratt bör avslå motion Fi603 yrkandena 1 och 37. (), (), . Åsling (c),(), (), () och () anför: Det framstår som märkligt att utskottet inte ens antyderatt betydande förändringar av valutaregleringen har föreslagits avriksbanksfullmäktige. Inte heller berör utskottet att regeringen ikompletteringspropositionen föreslagit en liberalisering av valutapolitiken. Utskottet hänvisar i sin behandling av motionerna endasttill att valuta kommitténs förslag bör slutbehandlas innan tar ställning till själva sakfråganom liberaliseringar i valutalagstiftningen. Vi anser att motionerna FiU1985/86:28 vore värda en sakbehandling. Det hade därför varit en fördel om demotioner som väckts under allmänna motionstiden hade behandlats av utskottet ianslutning till kompletteringspropositionen där liberaliseringar av valutalagstiftningenföreslås.