bet · G901KrU18 · 1985-12-31 00:00:00 — om anslag till kulturverksamhet m.m. (prop. 1985/86:100bil. KrU 1985/86:18 Utskottetbehandlar i detta betänkande delsde förslag i proposition 1985/86:100 bilaga 10 () somunder huvudavsnittet F. Kulturverksamhet m.m. lagts fram under följanderubriker, nämligen (anslag F 1-F5), Ersättningar och bidragtill konstnärer (anslag F 6-F 10), Teater, dans och musik(anslag F 11 ), Bibliotek (anslag F 21 ochF 22), Bild och form (anslag F23-F 26), Arkiv (anslag F 27-F 31), Kulturminnesvård (anslag F32-F 34), Museer och utställningar(anslag F 35F 52), Forskning (anslag F 53). delsmotioner med anknytning till de angivna delarna av propositionen och motionersom avser vissa övergripande kulturfrågor. Avinnehållsförteckningen sist i betänkandet framgår vilka anslag som behandlasoch deras plats i betänkandet m.m. IbUaga lämnas en redovisning över motionerna innehållande dels ensammanställning av motionärernas/huvudmotionärernas namn och resp.motionsnummer, dels en tabell som visar var i betänkandet de olika motionernabehandlas. Ibetänkandet behandlas de förslag regeringen lagt fram i budgetpropositionen omteater, dans, musik, bibliotek, bildkonst, arkiv, kulturminnesvård, museer ochutställningar samt forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet. Ettstort antal motioner behandlas i sammanhanget. I vissa av dessa tas uppövergripande kulturfrågor, som bl. a. avser eller har nära samband med 1974 årskulturpolitiska beslut. Utskottet för en ingående diskussion omdecentraliseringsmålet inom kulturpolitiken. Utskottettillstyrker i huvudsak regeringens förslag i budgetpropositionen. Då detgäller medelsanvisningen föreslår utskottet endast en ändring, nämligen såvittavser Marionetteatern för teaterns museiverksamhet. 1 1985/86. Utskottet föreslår attbidraget fill denna verksamhet skall bestämmas till KrU 1985/86:18 155000 kr.mot av regeringen föreslagna . I fråga ofn föreslårutskottet med anledning av motioner att särskilda medel skall beräknas för vissbalettproduktion för mindre platser och små scener. Någon uppräkning av dentotala medelsanvisningen till föreslås dock inte. Utskottetuttalar sig med anledning av motioner från moderata samlingspartiet ochvänsterpartiet kommunisterna för att närmare överväganden om tillskapandet aven eller flera kulturfonder bör komma tillstånd. I anslagsfrågor sker detta i regel under hänvisning till denrådande budgetsituationen. Tillbetänkandet fogas ett stort antal reservationer. Beträffande dessa kan, utanatt fullständighet åsyftas, nämnas följande. Socialdemokraterna reserverar sigtill förmån för regeringens förslag dä det gäller bidrag till Marionetteaternoch anser att inte skall bestämma i vilken utsträckning Riksteaternskall producera balett. Företrädarna för moderata samlingspartiet, folkpartietoch avger en reservation om sponsring och en om ökade resurserfill Drottningsholmsteatern för föreställningsverksamheten. De båda sistnämndaparfierna reserverar sig för en ny utredning om kulturarbetarnas villkor ochföreslår att medel anvisas för införandet av utställningsersättning.Företrädarna för moderata samlingspartiet reserverar sig till förmån förriktlinjer för kulturpolitiken, vilka syftar till att främja frihet,mångsidighet och kvalitet, samt för en rad yrkanden som framställts av bl.a.besparingsskäl. De föreslår också fler inkomstgarantier för konstnärer och attdet skall införas en utställningsersättning för konstnärer som har sin förstaseparatutställning. företrädare vill pä en rad områden - ensammaeller tillsammans med företrädare för andra partier öka medelsänvisningenutöver regeringens förslag eller införa nya stödformer. Detta gäller bl. a.visningsersättningen, ersättning för att musikalier och fonogram används påbibliotek, inkomstgarantier för konstnärer och stöd till frilansmusiker.Centerpartiets företrädare vill ha en parlamentarisk beredning för att bl.a.vidareutveckla kulturpolitiken. Denna beredning bör enligt motionärerna fåäven vissa andra uppgifter, bl. a. att pröva övergripande frågor om detstatliga stödet till regional kulturverksamhet. Partiet vill vidare bl. a.införa ett stöd till kultur i bostadsområden. kommunisternasföreträdare avlämnar en reservation om sponsring och en om främjande av densvenska nationella kulturen. Han reserverar sig vidare till förmån föranslagshöjningar till bl.a. stöd till folkbibliotek, bidrag till inköp avinvandrarlitteratur och stöd till fornminnesvärd. Han vill också att enbibliotekslag införs. ÅTTONDEHUVUDTITELN KrU 1985/86:18 Allmän kulturverksamhet m. m. Imotion 1985/86: Kr207 av (vpk) och (vpk) yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av den svenska nationella kulturens utveck ling, 2. att hos regeringenbegär förslag om en särskild kulturfond i enlighet med vad som anförs imotionen, 3. att uttalar sig föratt den föreslagna fonden skall användas för att främja den svenska nationellakulturens utveckling, 4. att uttalar sig föratt sponsring inom kulturlivet ej bör förekomma. Imotion 1985/86: Kr227 av () yrkas - med hänvisning till vadsom anförts i motion 1985/86: K405 - 1. att beslutar uttalasig för att och andra medieövervakande organ även får tilluppgift att stoppa narkotikapropaganda, 2. att beslutar uttalasig för att statens kuhurräd ej får ge kulturstöd till narkotikapropagerandepopgrupper. Imotion 1985/86: Kr265 av m.fl. (m) yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad som i mofionen anförts om riktlinjer förkulturpolitiken, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utbildningens betydelseför kulturen, 6. att som sin meningger regeringen till känna vad som i mofionen anförts om rikthnjer förfördelning av offentligt kulturstöd, 7. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att statens kulturrådskall avskaffas, 8. att som sin meningger regeringen till känna sin positiva inställning till sponsring avkulturlivet, 9. att som sin meningger regeringen fill känna vad som i motionen anförts om tillkomsten av statligastimulansåtgärder för bildandet av kulturfonder. Imotion 1985/86:Kr268 av m.fl. (c) yrkas, såvitt nu är i fråga, 1. attriksdagen beslutar att hos regeringen begära att en parlamentarisk beredning fillkallas med uppgift att utvärdera kulturpolitiska be slut samt formulera förslag till kulturpolitiska insatser fram , 2. attriksdagen beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs rörande organisation och uppgifter för centrala myndig heter på kuhurpolitikens område. 3. attriksdagen beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad KrU1985/86:18 i motionen anförs rörande samverkan och gemensamt resursutnyttjande samt de centralaStockholmsbaserade kulturinstitutionernas ansvar för hela landet, 4. attriksdagen beslutar att som mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs rörande decentraliseringen och utformningen av ett stat ligt regionalt kulturpolitiskt stöd i schabloniserad form och med utjäm ningseffekt, 9.att beslutar att till ett nytt anslag, som ställs till kulturrådetsdisposition att nyttjas för regional utveckling enligt de riktlinjer som angesi motionen, anvisa ett reservationsanslag av . Imotion 1985/86:Kr270 av m.fl. (vpk) yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag om hur stödet till den regionalakulturverksamheten bör utformas på kort och läng sikt med beaktande av vad somanförts i motionen. Imotion 1985/86: Kr271 av () och () yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av statliga insatser i och för institutioner inomkultursektorn. Imotion 1985/86: Kr272 av () och ()yrkas, såvitt nu är i fråga, 1.att hos regeringen begär en utredning av och Malmösteatrars ekonomiska och konstnärliga situation och deras roll i resp. regioner. Imotion 1985/86: Kr275 av () yrkas att beslutar att som sinmening ge regeringen till känna vad i motionen föreslås angående konstskattertill och Norriand. 1motion 1985/86: Kr313 av () och ()yrkas - med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Sk319 attriksdagen hos regeringen begär en ny utredning av kulturarbetarnas situationoch med sådan inriktning som framgår av motionen. Riktlinjerför kulturpolitiken, m.m. Utskottetbehandlar först vissa frågor som avser eller har nära samband med de avriksdagen fastställda målen för kulturpolitiken (prop. 1974:28, KrU1974:15 s. 3 och 19-20, rskr. Enligt dessa mål skall kulturpolitiken - medverka till att skydda yttrandefriheten ochskapa reella förutsättning ar för att denna frihet skall kunna utnyttjas, gemänniskor möjligheter till egen skapande aktivitet och främja kontakt mellanmänniskor, motverkakommersialismens negativa verkningar inom kulturområdet, - främja en decentralisering av verksamhet ochbeslutsfunktioner inom kul turområdet. utformasmedhänsyn till eftersatta gruppers erfarenheter och behov, KrU1985/86:18 möjliggörakonstnärlig och kulturell förnyelse, garanteraatt äldre tiders kultur tas till vara och levandegörs, främjaett utbyte av erfarenheter och idéer inom kulturområdet över språk- ochnationsgränserna. Sedande sålunda preciserade målen för den svenska kulturpolitiken fastställdes, harmålen fått ett konkret innehåll genom bl. a. beslut i budgetsammanhang ochgenom särskilda reformer inom de flesta kultursektorer. partimotion, Kr265, från moderata samlingspartiet utvecklas partiets syn påkulturpolitiken utifrån nyckelorden frihet, mångfald och kvalitet. Motionärernadiskuterar även kritiken mot det s.k. kommersiella kulturlivet. Motionärernavill att som sin mening skall ge regeringen till känna de i motionenangivna riktlinjerna för kulturpolitiken (yrkande 1). Utskottetvill framhålla att det råder enighet om de ovan redovisade målen förkulturpolitiken. Hämtöver har i olika sammanhang uttryckts önskemål om attytterligare sådana mål bör fastställas eller att de fastställda målen börbrytas ned i delmål i högre grad än vad som skett. Den ovan redovisademotionen utgör ett exempel härpå. mening är de fastställda målen väl ägnade att läggas till grund förkulturpolifiken, och det finns enligt utskottets mening inte skäl att omprövade kulturpolitiska målen. också framhöll vid behandlingen av ett motionsyrkande medi huvudsak samma innehåll som det nu aktuella, framstår det som naturligt attolika partier utifrån sina värderingar kan ha olika uppfattningar om hur allade eftersträvade målen bäst skall uppnås. Detta tar sig också uttryck i olikakonkreta förslag om hur kulturlivet skall få de bästa förutsättningarna förfortsatt utveckling. Utskottet kommer i det följande att ta ställning tillåtskilliga sådana förslag, bl. a. förslag som avser decentraliseringen avkulturlivet, kulturarbetarnas villkor, resurserna för kulturverksamhet såvälinom som utom institutioner samt resurserna för kulturminnesvården. Medhänvisning till det anförda anser utskottet att yrkande 1 i motion Kr265 intebör föranleda någon åtgärd. Imotion Kr207 (vpk) framställs flera yrkanden som syftar till att främja den svenska nationella kullurens utveckling. I detta sammanhang behand las motionen, såvitt där yrkas att som sin mening skall ge regeringen till känna vissa synpunkter rörande nödvändigheten av en ut veckling av denna kultur (yrkande 1). Motionärerna erinrar om att det svenska samhället gått igenom en stor och mycket snabb strukturomvand ling och att detta bl.a. leder till att människorna för att känna trygghet i tillvaron söker finna ett sammanhang bakåt i tiden. Vårt kulturarv måste ses som ett led i en kontinuerlig kulturhistorisk utvecklingskedja som leder fram till våra dagars kultur. Motionärerna synes också mena att den nuvarande kulturpolitiken inte beaktat det samband som enligt deras me ning finns mellan kulturarvet och "gruppidentiteten och dess klassmässiga aspekter". De nationella särdragen i vår kultur måste tas till vara vid < satsningarna inomkultursektorn; satsar man obegränsat på en kom- KrU 1985/86:18 mersiellmasskultur, som förmedlar ett allmänt västerländskt ideal och med värderingarsom bl. a. syftar till att omvandla individen till konsumtionsfaktor. Imotionen framhålls också att efterkrigstidens materiella standardförbättringarför den svenska arbetarklassen inte följts av en alternativ kultursatsning,förenlig med arbetarklassens egna värderingar och ideologi. Den svenskaarbetarklassen har inte fått tillräckligt stöd för att utveckla sin egen kulturoch sina egna livsformer. Beträffande innehållet i övrigt i motionärernasmotivering hänvisar utskottet till motionen. Utskottetvill inledningsvis hänvisa till att, som framgår av den ovan lämnaderedovisningen, bland de kulturpolitiska målen ingår att kulturpolitiken skallgarantera att äldre tiders kultur tas till vara och levandegörs. Som ocksåangetts ovan råder enighet om de övergripande målen för kulturpolitiken ochsåledes även om målet rörande kulturarvet. Motionärernas förslag synes närmastha till syfte att detta mål skall betonas starkare än vad som hitintills skettoch/eller att målet skall preciseras ytterligare, varvid en möjlighet är attfastställa särskilda delmål. Iöverensstämmelse med vad utskottet anfört om det ovan behandlademotionsyrkandet (Kr265 yrkande 1) anser utskottet att de fastställda målen är välägnade att läggas till gmnd för kulturpolitiken, att det inte finns skäl attgöra någon inbördes prioritering mellan de olika målen och att olika partierutifrån sina värderingar kan ha olika uppfattningar om hur alla deeftersträvade målen bäst skall uppnås och att bedömningen i detta hänseendebör göras vid ställningstagandet till konkreta förslag. LItskottetanser med hänvisning till det anförda att motionsyrkandet inte bör föranledanågon åtgärd av . Idetta sammanhang kan det också finnas skäl att i korthet erinra om följande,som avser insatser och uttalanden rörande stärkandet av den svenska kulturen.Samhällets insatser inom kulturområdet är i enlighet med de kulturpolitiskamålen inriktade på att konstnärliga uttrycksformer - såväl i språkligt som iannat avseende - skall få stöd som motvikt till det som i motionen beskrivs somobegränsad kommersiell masskultur. Som närmare berörs i det följande harsvenskämnet fått en förstäikt ställning på högstadiet; i 1985 årsbudgetproposition (bil. 10 s. 17) framhölls att ämnet svenska utgör det kanskeviktigaste instmmentet för att förmedla vårt gemensamma kulturarv till nyagenerationer. Enligt beslut under förra skall en särskildklassikerserie för skolan ges ut. I sitt yttrande till konstitutionsutskottetöver proposifion 1984/85:199 om radio- och TV-sändningar i kabelnät uppehöllsig kultumtskottet ingående vid de kultur-och mediapolitiska effekterna avförslag i propositionen (se KrU 1984/ 85:6y s. 4-6). Utskottet framhöll därvidatt när ny teknik - såsom satelliter och kabelnät för ljudradio- ochTV-sändningar - tas i bmk är det enligt utskottets uppfattning viktigt att dekulturpolifiska målen är vägledande för planering och åtgärder. Utskottetansåg vidare att det är av utomordentlig betydelse att den nationella kultureninom landet som helhet och i de olika delarna av landet kan hävda sig. Då detgäller och dess ansvar för hävdandet av den svenska kulturen fårutskottet anledning att återkomma i samband med behandlingen av den avlämnadepropositionen om verksamhet m.m. KrU 1985/86:18 (prop.1985/86:99). Utskottettar här även upp fill behandling ett yrkande i mofion Kr265, vilket innehålleratt som sin mening skall ge regeringen till känna vad i motionenanförts orn utbildningens betydelse för kulturen (yrkande 2). Motionärernaframhåller att barnens kulturintresse grundläggs i hemmen och att skolantillsammans med föräldrarna har ett stort ansvar för att intressetvidareutvecklas och förstärks. Bibliotek och museer har här en stor uppgift attfylla, framhåller motionärerna. De utvecklar sina synpunkter närmare ochframhåller därvid bl. a. vikten av en god undervisning i svenska och av attstärka litteraturen i undervisningen. Vidbehandlingen av proposition 1984/85:141 om litteratur och folkbibliotekframhöll utskottet (KrU 1984/85:21 s. 9) bl.a. att staten har tagit på sig ettansvar för mångsidig läsfrämjande verksamhet, att det viktigaste fältet förstatliga insatser är skolan och att staten kan påverka skolans arbete genomläroplaner och lärarutbildning. Vidare hänvisades till vad som ibudgetpropositionen 1985 anförts och föreslagits om kultur i skolan (bil. a. s. 17-19). Statsrådet redovisade sin syn på skolanskulturansvar och behovet av en ökad betoning av kulturinslagen i skolan. Efterförslag i budgetpropositionen beslöt om en utökning av antaletveckotimmar för ämnet svenska på högstadiet samt anvisade särskilda resurser -15 milj. kr. - för utvecklingsarbete rörande kultur i skolan. Utskottet villhär också hänvisa till årets budgetproposifion i vad avser den här aktuellafrågan (se bl. a. bil. 10 s. 65). Även i propositionen för nästa budgetårföreslås att särskilda medel avsätts för att stimulera till ettutvecklingsarbete rörande kulturen i skolan. Det konstateras emellertidsamtidigt bl. a. att kulturansvaret måste vara en av skolans viktigasteordinarie arbetsuppgifter och mäste bedrivas med de, trots allt, betydanderesurser som reguljärt finns i skolan och inom kulturväsendet. Vidare framhållsatt det kan finnas anledning att - utifrån erfarenheterna av den tvåårigasatsningen med särskilda medel till kultur i skolan - återkomma till riksdagenmed förslag till generella riktlinjer med åtgärder rörande skolanskulturarbete. Utskottetanser att den lämnade redovisningen får utgöra ett svar på motionsyrkandet. Medhänsyn till de av regeringen föreslagna ätgärdema ochtill att det i skolan finns ett engagemang för att stimulera elevernaskulturintresse anser utskottet att motionsyrkandet inte påkallar någonriksdagens åtgärd. Detta avstyrks således. Frågaom tillkallandet av en parlamentarisk beredning för att bl.a. vidareutvecklaktdturpolitiken Företrädareför vill enligt motion Kr268 att en parlamentarisk beredningskall fillkallas med uppgift att utvärdera kulturpolitiska beslut samtformulera förslag till kulturpolitiska insatser fram (yrkande 1).Med beslut som gmnd bör mål och uppgifter för kulturpolitiken på1990-talet preciseras. Motionärerna hänvisar till att cen- KrU 1985/86:18terpartiet i en fidigare motion (1983/84:2266, behandlad i KrU 1983/84:18 s.9-11) presenterat några utgångspunkter för diskussionen om den framtidakulturpolitiken, vartill kommer bl.a. en rad utredningsresultat, erfarenheterfrån utvecklingsarbete och personliga debattinlägg som likaledes kan ligga tillgmnd, då ett arbete påbörjas för att få till stånd en helhetsbedömning avkulturpolitikens framtida inriktning. Bland de frågor som bör övervägas av enkulturpolitisk beredning är enligt motionärerna frågor om kulturanslagensstorlek och om ett kulturellt enprocentsmål för bör uppställas samt omdet finns kompletterande finansieringskällor som kan vara av intresse. Utskottetvill erinra om att utskottet såväl som behandlat motioner avföreträdare för om en utvärdering av effekterna av 1974 årskulturpolitiska beslut (1983/84:18 s. 9-11 och KrU 1984/85:16 s. 6-7). Iutskottsbetänkandena har lämnats relativt utförliga redovisningar för vissaslutförda, pågående och planerade utredningar inom kultursektorn. Påhemställan av utskottet har motionsyrkandena avslagits under hänvisning främsttill att en utredning av det slag som föreslagits skulle kunna innebära riskför att angelägna delreformer skulle skjutas pä framtiden underutredningstiden. Detnu aktuella motionsyrkandet skiljer sig så till vida från de tidigarebehandlade att motionärerna mot bakgrund av bl. a. det utredningsmaterial somkommit fram inom olika sektorer tonat ned behovet av kartläggningar ochutvärderingar och, kort uttryckt, huvudsakligen vill ha en kulturpolitiskdiskussion i den av dem begärda utredningen och, på grundval av diskussionen,förslag till vidareutveckling av kulturpolitiska beslut i syfte attfå fram en grund för kulturpolitiska prioriteringar . Utskottetkonstaterar att motionen inte syftar till någon omprövning av 1974 årskulturpolitiska beslut. Enighet råder således om att de kulturpolitiska målen,som redovisats ovan (s. 4), skall gälla även . I överensstämmelsemed vad utskottet framhöll i de ovan redovisade ärendenaanser utskottet att en ny utredning rörande kulturpolitikens inriktning skulleinnebära risk för att angelägna delreformer skjuts underutredningstiden. Starka skäl måste därför finnas för att en övergripandeutredning skall tillsättas. Vidbedömningen av om sådana föreligger måste beaktas följande. Inom olika delar avkultursektorn kan man räkna med att särskilda utredningsuppdrag i syfte bl. a.att gjorda insatser skall utvärderas kommer att ges av regeringen och attöversynsprojekt bl. a. av kommer att initieras. Sådanutredningsverksamhet kan liksom hitintills läggas till grund för delreformeroch ge stoff till den fortgående kulturpolifiska debatten. Av särskiltintresse inte minst för den pågående regionaliseringsde-batten är förnärvarande det material som tagit fram genom utredningen omkommunerna, staten och kulturen (KOSK) och som publicerats i Rapport frän kulturrådet1984:3. Innehållet i rapporten har uppenbarligen bidragit till att stimuleradebatten i landsting och kommuner i kulturpolitiska frågor. Denna debatt haräven av andra skäl, bl. denpågående reformen pä musikområdet (se bl.a. prop. 1985/86:114 om KrU1985/86:18 omorganisationav regionmusiken och Rikskonserter), blivit livligare än tidigare.Det är enligt utskottets mening viktigt att den får fortgå. motionensyftar till en bedömning av resursfrågor på kulturområdet vill utskottetframhålla att dessa i första hand får prövas i budgetsammanhang. Somframgår av det följande får anledning att i detta betänkande taställning även till insatser, bl. a. på teater- och museiområdet, som avser en längretidsperiod än ett budgetår. I detta sammanhang kan nämnas att utbildningsdepartementetnyligen publicerat en översikt rörande reformer ochanslagsutveckling på kulturområdet 1960/61 1985/86. nämnas attutskottet i det följande behandlar frågor om sponsring och om Vad utskottet anfört i det föregående leder enligtutskottets mening till slutsatsen att motionsyrkandet bör avstyrkas (yrkande1). Uppgifter m. m.för centrala organ på kulturområdet.Riktlinjer för stöd I tvä motioner - Kr265 (m) och Kr268 (c) - tas upp frågorsom främst avser den verksai7ihet som bedriver. I denförstnämnda motionen kommer motionärerna i sammanhanget även in på principernaför fördelning av offentligt kulturstöd. Enligt motion Kr265 bör avskaffas. I ettförsta steg bör dess uppdrag stegvis inskränkas genom att bl. a.utredningsverksamheten begränsas (yrkande 7). Motionärerna utvecklar utförligtskälen för sitt krav. Det offentliga kulturstödet - som är nödvändigt för attvärna om vårt kulturarv och för att stimulera ett kulturellt nyskapande - hargradvis ökat och alltmer blivit styrande för kulturlivets utveckling. Stödethar i praktiken blivit ett hot mot kulturlivets utveckling och variation. Enviktig anledning härtill är dominerande ställning sombidragsgivare. Hämtöver har rådet även i andra avseenden fått ett dominerandeinflytande över svenskt kulturliv; rådet har också en planerande funktion ochhar i uppgift att samla in statistik, utreda olika frågor och utvärderaaktiviteter. Motionärerna anser att de uppgifter som blir kvar sedan bl.a.utredningsverksamheten begränsats bör övertas av ett flertal oberoende organoch sammanslutningar. Härigenom skapas garantier, anser de, för att skiftandevärderingar och ambitioner kan göra sig gällande. Möjligheter öppnas såledestill ökad valfrihet för kulturskapare. Motionärerna tar också upp frågan om principerna förfördelning av offentligt kulturstöd. Dessa bör bygga på vissa kvalitetsbedömningar.Stödet bör riktas till verksamhet som har konstnärligt värde, det bör gå uttill kulturellt nyskapande och garantera det smala kulturutbudet (yrkande 6).