bet · G901TU17 · 1985-12-31 00:00:00 — Likaledesavstyrks yrkandet i motion T220 (vpk) att "vägtrafikmodellen"genomförs fullt ut, dvs. direktavskrivning till av infrastrukturinvesteringarnai affärsbanenätet. Utskottetär ej heller berett biträda yrkandet i motion T211 (c) att skall geregeringen till känna vad som anförs i motionen med anledning av SJ:sresultatutveckling, vilken av motionärerna bedöms vara otillfredsställande.Regeringen har enligt motionärerna inte förmått motivera SJ att förbättra sittresultat genom ökad marknadsanpassning, förbättrad service och effektivisering.Motionärernas uppfattning delas dock inte av utskottet, som därför avstyrkermotionen i denna del. Utskottetavstyrker vidare yrkandet i motion T424 (m) att hos regeringen begäratt SJ fär i uppdrag att utarbeta en ny strukturplan i syfte att statens årligaekonomiska bidrag till järnvägstrafiken reduceras. Utskottetkan inte heller - mot bakgrund av de uttalanden och beslut som under senare årgjorts av statsmakterna beträffande införande av snabbtåg - tillstyrka attriksdagen, såsom yrkas i motion T282 (fp), nu begär en ny samhällsekonomiskutredning av konsekvenserna av investeringar i snabbtåg. Utskottetvill för övrigt i anslutning härtill erinra om föredragandens uttalande ibudgetpropositionen (s. 73) att SJ:s snabbtägsprojekt är ett viktigt inslag iutvecklingen beträffande persontrafiken. En utvärdering av anbud på provtägpågår, och beslut beräknas kunna fattas . Efter test och utvärdering iallmän trafik kan snabbtåg med . som maxhastighet komma i kommersielldrift . Enligt föredragandens mening är detta sannolikten av förutsättningarna för att SJ:s persontrafik skall kunna möta denhårdnande konkurrensen på persontrafikmarknaden från såväl personbilismen somflyget. Utskottet delar denna uppfattning. Vid sidan av snabbtågsprojektettillmäts för övrigt också utvecklingen mot högre hastigheter för konventionelltlokdragna tåg enligt propositionen myckel stor betydelse. Försök har sålundainletts på en provsträcka med höjning av den tillåtna hastigheten till 160km/tim. Utskottetfinner det emellertid också för sin del vara angeläget att fortsatta analyser och bedömningar - även av samhällsekonomisk natur - görs av snabbtågsproblematiken. Medhänvisning till det nu anförda anser utskottet att motionen i fråga nu TU1985/86:17 bör kunna lämnas utan åtgärd från sida. Utskottetär vidare, med hänvisning till det förut anförda, ej heller berett tillstyrkayrkandet i motion T362 (c) om en särskild utredning om snabbtåg samttofalekonomin för satsning på järnväg alternativt motorväg enligt de i motionenangivna riktlinjerna. Motionen avstyrks följaktligen. Imotion T220 (vpk) yrkas att hos regeringen begär styrande åtgärder idet fall utvecklingen mot en ökad kombitrafik skulle stagnera. Utskottetvill med anledning härav erinra om att satsningen på kombitrafiken, dvs. iförsta hand transport av trailers på järnväg, är en viktig del i den nyajärnvägspolitiken. Målet är att uppnå en årsvolym på år 1990.Eft särskilt bolag, , med uppgift att svara för och påskyndautvecklingen av kombitrafiken startades . Bolaget ägs gemensamtav SJ och företag såväl inom som utom . Järnvägstransporternaav trailers anges i propositionen redan vara uppe i ungefär 600000 ärston,vilket skall jämföras med ca 400000 årston . Härtillskall enligt föredraganden läggas en växande mängd kombitransporter med andralastbärare. Föredraganden säger sig därför ha goda förhoppningar om att målet 3miljoner ton skall kunna uppnås samt avser att noga följa den fortsattautvecklingen. Mycket förklaras bero pä hur företaget lyckas i sinaansträngningaratt träffa avtal dels med SJ om en högkvalitativ produkt, delsmed spediförer och andra transportföretag om etablering av kombilinjer. Avbetydelse för kombitra-fikens utveckling kan vidare bli den möjlighet somöppnats att framföra lastbilar med dubbla påhängsvagnar i . Underhänvisning fill det nu anförda och då utskottet i vart fall ej kan finna detlämpligt med styrande åtgärder på detta område - av den art mofionärernaföreslagit - avstyrks motionen i denna del. Imotion T211 (c) säger man sig, när det gäller det ersättningsberättigade nätet,inte dela regeringens uppfattning att detta bör eftersättas i fråga ominvesteringar i infrastrukturen (banan och banvallen). I stället anses bl.a.AMS-medel böra kunna användas till att hålla dessa ofta regionalpolitiskt såviktiga banor i gott skick. Man vänder sig vidare mot de antydningar som ansesfinnas i regeringens skrivningar om att ytterligare nedläggningar kan bliaktuella i vad gäller både person- och godstrafik. Utskottetfinner sig även i nu berörd del böra godta vad föredraganden anfört men vill ianslutning härtill erinra om att under anslaget D 3 eller det s.k.ersättningsanslaget 10 milj. kr. beräknas för förstärkt underhåll på bandelarsom inte tillhör riksnätet. Vadbeträffar utnyttjande av AMS-medel är utskottet inte berett att göra detuttalande motionärerna begärt. Därest regeringen skulle finna det lämpligt afti särskild ordning anvisa sådana medel för ändamålet har dock utskottetsjälvfallet intet att erinra häremot. Medhänvisning till vad sålunda anförts finner utskottet motionen i denna del inteböra föranleda någon åtgärd. 2Anslagsfrågor för /87, m. m. tu 1985/86:17 2.1 Anslaget Investeringar i järnvägens infrastruktur Under förevarande anslag skall sådana investeringar ifasta anläggningar finansieras som har en direkt parallell till samhälletsväginvesteringar. Investeringar i det ersättningsberätfigade bannätet skallinte föras till statskapitalet. Av resterande investeringar skall förastill statskapitalet och förräntas fullt ut. Avkastningskravet är dockvillkorligt. För vissa investeringar i i enlighet med denöverenskommelse som träffats mellan olika intressenter gäller särskildaförräntningsregler. SJ begär för /87 ett anslag på 1020 milj.kr. vilket innebär en ökning med 70 milj. kr. i förhällande till innevarandebudgetår. Detta innebär enligt SJ:s beräkningar en realt oförändradmedelstilldelning i enlighet med de planeringsförutsättningar som SJ fått genom1985 års järnvägspolitiska beslut. Den planerade fördelningen på objektgrupperframgår av tabellen nedan. Planerad medelsförbrukning i milj. kr. (prisnivå 1986/87) Objektgrupp Milj. kr. Ny- ochombyggnad av järnvägslinjer 51 Tilläggsinvesteringari anläggningar för snabbtåg 22 Vissamaskiner, inventarier och tjänstefordon 65 Föredraganden finner det vara angeläget med en fortsatthög investeringsnivå i järnvägssystemet. För att SJ skall kunna leva upp tillde järnvägspolitiska målen krävs sålunda betydande satsningar för attmodernisera såväl de fasta anläggningarna som den rullande materielen.Utskottet delar denna uppfattning. I sammanhanget understryker föredraganden att inte mindreän av investeringarna i infrastrukturen består av reinvesteringar, dvs.insatser för att vidmakthålla oförändrad standard och kapacitet. En viss ökningav standard och kapacitet erhålls dock när man ersätter gamla anläggningar mednya. av investeringarna utgörs av direkta satsningar på kapacitets- ochkvalitetshöjningar, medan de renodlade säkerhefsinveste-ringarna utgör ca 11%.Resterande består av olika slag av rationaliseringsinvesteringar,miljöåtgärder m.m. Mot bakgrund av den i propositionen lämnade redovisningenoch med hänvisning till järnvägspolitiska beslut beräknas medelsbehovet under förevarande anslag för /87 till 940 milj. kr., dvs. nära nog oförändrat nominellt belopp jämfört med innevarande budgetär. dragandensäger sig härvid ha räknat med att investeringarna på affärsba- TU1985/86:17 nenätet kommer att bibehållas på realt oförändrad nivå, medaninvesteringarna på det ersättningsberättigade bannätet kommer aft minska.Vissa investeringar kommer också att ersättas med utökade underhållsinsatser. I motion T414 (m) sägs SJ böra i högre utsträckningkoncentrera sina investeringar på företagsekonomiskt motiverade objekt. Utanatt i motionen lämna någon motivering för hur sä skall ske föresläsinvesteringarna under anslaget minskas med 30 milj. kr. Motionärernaaktualiserar vidare frågan om en utförsäljning av stafiiga företag och finneren sådan böra ske av vissa SJ tillhöriga dotterbolag, vilket beräknas inbringa250 milj. kr. Förevarande anslag skulle därmed enligt motionärernakunna minskas med (30 -I- 250) 280 milj. kr. och tas upp med enbart 660 milj.kr. Utskottet finner för sin del någon anledning till erinranmot föredragandens förslag inte föreligga. Under hänvisning härtillfillstyrker utskottet detsamma och avstyrker den av motionärerna föreslagnaminskningen i denna del. Vad beträffar frågan om utförsäljning av vissa SJtillhöriga dotterbolag prövades denna ingående vid fjolårets behandling avförslagen i den järnvägspolitiska proposifionen. Motionsyrkandena om sådanförsäljning avstyrktes i samband härmed bestämt från utskottets sida.Utskottet kan för sin del inte finna det motiverat att nu frångå sin därviddeklarerade uppfattning och avstyrker följakfiigen motionärernas yrkanden äveni denna del. Anslaget bör således för nästa budgetår tas upp med 940 milj. kr. I motion T355 (m) tas frägan om säkerhetssystemet på SJupp samt begärs att skall ge regeringen till känna vad motionärenanfört om behovet av ökade säkerhetsåtgärder inom SJ. I motion T353 (fp) begärs ett fillkännagivande frånriksdagens sida om behovet av att ökad jour- och beredskapstjänstgöring efternorra stambanan utreds. Även utskottet finner de i motionerna upptagna frågornavara av stor vikt. Utskottet förutsätter därför också att de med störstauppmärksamhet också fortsättningsvis följs av SJ. 1 anslutning härtill villutskottet hänvisa till vissa förslag härom som redovisas i proposifionen. Avdenna framgår således (s. 79-80) att en omfattande verksamhet pågått och pågåraft öka trafiksäkerheten genom bl.a. utbyggande av automatisk tågkontroll ochinvesteringar i datorteknik och tågradio. /85 har sammanlagt ca 5320km järnväg utrustats med ATC. Utbyggnaden blev klar på större delen avaffärsbanenätet . Därefter kommer utbyggnaden att fortsätta inomövriga delar av riksnätet. Dessa arbeten beräknas kunna avslutas under är 1987. Kommunikationsradiosystemet byggs ut efter hand. a. driftradio för banavdelningens verksamhet, ett system med bärbar radio och fasta radiostationer anslutna till SJ;s telefonnät. Utbyggnaden slutförs under /86. SJ har också beslutat att anskaffa ett särskilt 14 fågradiosysfem.Systemet skall användas för överföring av säkerhets- och /86:17servicemeddelanden mellan trafikledning och tågpersonal samt mellan dessapersonalkategorier. Tågradiosystemet beräknas vara utbyggt så att det kan tas idrift successivt . Utskoftet finner med beaktande av det nu anfördamotionsyrkandena i fråga kunna lämnas utan åtgärd från sida. I motion T237 (c) begärs att ger regeringen tillkänna vad som anförs i motionen om utbyggnad av järnvägsförbindelserna frånOslo genom till som en del i ett större järnvägsnät medanknytning till kontinenten. I motion T260 (vpk) begärs att västkust-och Bohusbanornaskapacitet utbyggs. I motion T272 (c) begärs att ger regeringen tillkänna vad som anförs i motionen om en skandinavisk järnvägslänk. I motion T281 (c, s, m, fp) begärs att skall geregeringen till känna vad som anförs i motionen om en snabbare utbyggnad m.m.av . I motion T327 (fp) yrkandena 1-2 hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffandeprojektering av och för utbyggnad till dubbelspårresp. upprustning av desamma samt att begär aft regeringen snarastlåter utreda frågan om eventuell ändring av järnvägssträckan sträckning över och . I motion T339 (s) begärs aft skall ge regeringentill känna vad som anförs i motionen om dubbelspår på , ny bro överSvinesund samt upprustning av och dess förlängning in i . I motion T361 (c) begärs att ger regeringen tillkänna vad som anförts i motionen om upprustning och utbyggnad av partielltdubbelspår på . I motion T359 (fp) begärs påskyndande av arbetena meddubbelspär på . Med anledning av nämnda motionsyrkanden må till en börjanframhållas att utskoftet nu såsom tidigare finner det vara angeläget attförbättra kapaciteten på . Mot bakgrund av att även SJ prioriteratdenna fräga högt förutsätter utskottet att arbetena med den fortsatta utbyggnadenav banan kommer till ständ i den utsträckning och sä snart så befinns möjligtmed anlitande av såväl ordinarie investeringsmedel som de beredskapsmedel somkan komma att anvisas för ändamålet. Vidare vill utskottet erinra om att de nordiskafinansministrarna vid sitt möte i enats om stora investeringar i bl.a. landsvägs- och järnvägsnäten i , finansierade genom en ny särskild låneord ning inom Nordiska investeringsbanken (NIB), m.m. Sålunda avses högst 15 betydandemedel (2565 milj. NoK) avsättas huvud- /86:17sakligen för förbättringar av främst E 6 mellan och samt avjärnvägsförbindelserna från genom och . Berörda frågor harredan behandlats vid session i och resulterat ien rekommendation i enlighet med ministerrådets förslag. Även i årets budgetproposition tas visssa frågor häromupp. Föredraganden understryker sålunda att insatserna för upprustning avinfrastrukturen vid statensjärnvägar kommer att blistörre än vad det statliga anslaget härför i sig utvisar. I enlighet med denförenämnda nordiska handlingsplanen för ekonomisk utveckling och fullsysselsättning kommer bl.a. en fortsatt upprustning av att göras.Dubbelspår kommer /87-1988/89 att anläggas på tre sträckor,nämligen , och Halmstad-Trön-ninge motsvarandeinvesteringar på totalt 255 milj. kr. Dessa investeringar avses att finansierasmed medel från den nordiska investeringsbanken (NIB). Medelsbehovet /87 uppgår fill 45 milj. kr., vilket innebär att investeringarnai infrastrukturen kommer att uppgå till sammanlagt 985 milj. kr. SJ kan enligt propositionen förränta av denämnda investeringarna på . Denna upprustning är emellertidangelägen från samhällsekonomiska utgångspunkter med hänsyn till behovet avsnabbare persontrafikförbindelser längs och näringslivets behov aveffektiva transporter till och från kontinenten. Föredraganden föreslår därföraft SJ ges särskild kompensation för täckande av resterande av dekapitalkostnader som följer med län i Nordiska investeringsbanken. Dennaersättning anses böra utbetalas till SJ över det s.k. ersätfningsan-slagef. De sålunda framlagda förslagen tillstyrks av utskottet. Underhänvisning jämväl härtill och då utskottets ställningstagande i väsentligadelar innebär ett tillgodoseende av syftet med motionsyrkandena i fråga finnerutskottet desamma kunna lämnas utan åtgärd. Vissa av de i motionerna framfördaförslagen - om järnvägsbyggande m.m. utanför landets gränser - är f.ö. av denkaraktären att de bör prövas inom ramen för arbete. Utskottet finner sig däremot infe berett tillstyrka attsåsom förordas i motion T291 (fp) - uttalar sig för projektering aven tunnel genom för . Under hänvisning härtill och dådet torde böra ankomma på SJ att ta ställning till frågan om en sådanprojektering avstyrker utskottet motionen. 2.2 Anslaget Investeringar i trafikrörelsens fasta anläggningarvid Under förevarande anslag skall sädana fasta anläggningarfinansieras som inte har en motsvarighet i vägsektorns infrastruktur. Dit hör verkstäder, en del gods- och persontrafikterminaler och bangårdar, teleanläggningar och investeringar i elanläggningar. Investeringarna tillförs statskapitalet med 16 krav påfull förräntning. Avkastningskravet är dock villkorligt. Investe- TU1985/86:17 ringar på det ersättningsberättigade bannätet skall inte föras tillstatskapitalet. SJ begär för /87 ett anslag på 480 milj.kr. Ökningen med 30 milj. kr. i förhållande till innevarande budgetår motsvararenligt SJ:s beräkningar ett realt oförändrat medelsbehov i enlighet med deplaneringsförutsättningar som SJ fått genom järnvägspolitiska beslut. Den planerade fördelningen på olika objektgrupper framgårav tabellen nedan. Planerad medelsförbrukning i milj. kr. (prisnivå 1986/87) Objektgrupp Milj. kr. Föredragandensäger sig - med hänvisning fill den i propositionen lämnade redovisningen -dela SJ:s bedömning av investeringsbehovet för investeringar i trafikrörelsensfasta anläggningar under /87. Det är väsentligt, sägs det, förtrafikrörelsens fortsatta utveckling att investeringarna för att moderniseraverkstäder, person- och godstrafikterminaler, bangårdar, teleanläggningar,elanläggningar m.m. ligger pä en hög nivå. Anslaget föreslås därför böraberäknas till 471 milj. kr., dvs. samma reala medelsbehov som för budgetåret1985/86 i enlighet med de planeringsförutsättningar som SJ fått genom 1985 ärsjärnvägspolitiska beslut. I motion T414 (m) aktualiseras frägan om enlånefinansiering av investeringarna på detta område. En sådan borde enligtmotionärerna komma till stånd med förslagsvis 360 milj. kr., varigenom anslagetskulle kunna minskas fill 111 milj. kr. Utskottet anser för sin del att anslaget i enlighet medföredragandens förslag bör tas upp med 471 milj. kr. och tillstyrker att såsker. Härav följer att utskottet - med hänvisning jämväl härtill fjolårets principbeslut i finansieringsfrågorna - i denna del avstyrkermotionsyrkandena i fråga. I motion T203 (vpk) yrkas att uttalar sig föratt vagnverkstaden i återöppnas och att SJ:s centrala verkstäder iÖrebro byggs ut. Av propositionen framgår bl.a. att även investeringar iverkstäder svarar för en betydande del av medelsbehovet under förevarandeanslag. När det gäller godsvagnsverksfäder läggs huvudverkstaden i Göteborgdock ned i rafionaliseringssyfte. I samband därmed kommer enligt propositionenandra godsvagnsverkstäder att rustas upp. 2 1985/86. vudverkstaden i Östersundsamt verkstäder i bl.a. och Gävle- /86:17 Dala-området. redan föregående år konstaterade byggdes verkstadsrörelsen upp ibörjan av och blev därför anpassad fill den tidens tekniskaförutsättningar vad gäller trafik och rullande materiel. Härtill kommer attorganisationen totalt sett har överkapacitet och drar mycket höga kostnader. Enviktig målsättning för SJ har därför ansetts vara att genom ytterligarerationaliseringar successivt anpassa antalet verkstäder och storleken på dessatill framtidens behov. Det ligger vidare inom SJ:s beslutsområde att avgöra påvilka platser verkstäder lämpligen bör vara lokaliserade och hur de skall varadimensionerade. Utskottetfinner med hänvisning till det anförda någon åtgärd från sida medanledning av motionen ej påkallad och avstyrker därför densamma. 2.3 Investeringar i rullande materiel m.m. Investeringari lok, motorvagnar, person- och godsvagnar samt fordon m.m. finansieras /86 i första hand genom att SJ lånar erforderliga medel iriksgäldskontoret på marknadsmässiga villkor. Detta innebär att räntan fördenna typ av investeringar är ovillkorlig. Det ankommer på regeringen att angeen ram för omfattningen av de investeringar som får finansieras på detta sätt.För innevarande budgetår är ramen 600 milj. kr. /87 räknar SJ med ett medelsbehov på 640 milj. kr. En sådanmedelstilldelning motsvarar enligt SJ en realt oförändrad nivå jämfört medinnevarande budgetår. Föredragandenerinrar om att behovet av nyanskaffning och modernisering av rullande materielär högst betydande. På persontrafiksidan krävs med hänsyn till vagnparkensnuvarande ålderssammansättning en fortsatt successiv anskaffning av nyasittvagnar. Det föreligger även behov av nya sov- och liggvagnar. Pägodstrafiksidan satsar SJ i första hand på att åstadkomma eneffektivare användning av den befintliga vagnparken. Även nya vagnar, bl.a.för kombitrafik, kommer dock att behöva inköpas. Härtill kommer ett omfattandeombyggnadsprogram för äldre godsvagnar. Sammantaget innebär detta attföredraganden delar SJ:s bedömning av medelsbehovet /87, dvs. Det ankommer på regeringen att fastställa beloppets storiek. Närdet gäller finansieringsavtal med EUROFIMA och leasing av godsvagnar via SJInvest delar föredraganden SJ:s uppfattning om det totala finansieringsutrymmetpå 70 milj. kr., dvs. oförändrat belopp jämfört med innevarande budgetär. Detföreslås emellertid att - i likhet med vad som redan gäller för inköp avrullande materiel - regeringen i fortsättningen skall äga rätt att fastställaen övre gräns för värdet av hyresköpsavtal och långtidsförhyrning (leasing) avrullande materiel. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag i nu berörda delar. 2.4Anslaget Ersättning till statensjärnvägar för köp av /86:17 Frånanslaget betalas ersättning till SJ för sådana tjänster som är önskvärda frånsamhällsekonomiska utgångspunkter men som inte är företagsekonomisktmotiverade för SJ som affärsverk. SJhar i sin anslagsframställning begärt ersättning över detta anslag medsammanlagt 1591 milj. kr. Av detta belopp avser merparten - 1320 milj. kr. -drift av icke lönsamma järnvägslinjer. Vidare ingår i beloppet 10 milj. kr. förförstärkt underhåll på bandelar som inte tillhör riksnätet, I milj. kr. förbibehållande av olönsamma järnvägsstationer på affärsbanenätet, 70 milj. kr.för trafiksäkerhetsfrämjande ätgärder vid järnvägskorsningar, 40 milj. kr. förvissa andra kostnader vid järnvägskorsningar samt 150 milj. kr. för fortsattarabaftåtgärder i persontrafiken. Beräkningenav ersättningen av driften av det ersättningsberättigade bannätet skall enligtpropositionen som utgångspunkt ha den senast fastställda ersättningsnivån.Detta belopp skall ändras med hänsyn till inträffade och förväntade ändringari kostnader och intäkter, t. ex. förändringar i trafiken och i taxenivän. Närden järnvägspolitiska propositionen lämnades till i februari 1985var, enligt föredraganden prövningen av persontrafikens framtid på de s.k.prövningsbanorna ännu inte heU avslutad. Resultatet av prövningen som pågåttsedan år 1979 och som totalt omfattat ett 30-tal bandelar föreligger . Åttaav bandelarna (sammanlagt ) har betydelse för de interregionalaförbindelserna och har därför förts till riksnätet. Detta innebär vidare enligtpropositionen att fortsatt persontrafik med tåg tryggas i statens regi. Förtre bandelar (totalt ) av övervägande lokal/regional karaktär hartrafiken flyttats över till en väsentligt utbyggd busstrafik itrafikhuvudmännens regi. För ytterligare några kortare bansträckor har beslutfattats om sådan omläggning. Trafiken kommer dock inte att flyttas över tillväg innan vissa vägupprustningar genomförts. Härtill erinras om att prövningenav persontrafiken på och den anslutande bandelen Arvidsjaur-Jörnhar senarelagts. Ianslutning härfill erinras i propositionen om att regeringen numera ochbandel för bandel anger vilket basutbud av interregionala persontåg som SJskall tillhandahålla på riksnätsdelen av det ersättningsberättigade bannätet.Det ankommer på SJ att vidta de åtgärder som är möjliga för att inom ramen fördet av regeringen angivna turutbudet bedriva en så effektiv och attraktivmatartrafik fill huvudlinjerna som möjligt. Det framhölls bl.a. aft det ärangeläget att pröva möjligheterna att ersätta vissa järnvägsförbindelser medbuss och att komplettera tågtrafiken med bussförbindelser för att därigenomkunna tillvarata båda trafikmedlens fördelar. Vidövergång från ren järnvägstrafik till kombinerad lastbils/järnvägstra fik med omlastning till tåg vid lämplig station i närheten av kunderna kan s.k. forslingsbidrag utgå till trafikanterna för att täcka de merkostnader som kan uppstå. Forslingsbidraget som kom till i samband med trafikpolitiska beslut täcker trafikanternas totala merkost- , nåderunder efter en driftomläggning, varefter bidraget TU1985/86:17 trappas ned med lika stora belopp så att det faller borthelt . som gått har enligt propositionenforslingsbidrag inte utbetalats annat än i mycket liten utsträckning. Bidragethar således inte medverkat fill aft stimulera en utveckling i riktning motrationellare frans-portlösningar, vilket var syftet med bidraget när detinfördes. För att underlätta utvecklingen mot mer effektivatransporflösningar anser föredraganden att SJ i samband med en driftomläggningskall behålla den driftersättning man erhållit för tågtrafiken för aftdärigenom kunna finansiera en ersättningstrafik med lastbil.