bet · G901JoU13 · 1985-12-31 00:00:00 — hänsyntill det ansträngda budgetläget. Utskottet tillstyrker således regering- JoU 1985/86:13 ens förslag och avstyrker motionerna. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motionerna 1985/86:Jo401, 1985/86:Jo411,1985/86:Jo413 yrkande 1, 1985/86:Jo414 och 1985/86:Jo422 till Län tillfiskerinäringen för /87 anvisar ettreservationsanslag av . Täckande av förluster vid statlig kreditgaranti tillfiske m. fl. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkternaE 8-E 10 (s. 63-64) och hemställer att för /87 1. till Täckandeav förluster vid statlig kreditgaranti till fiske anvisar ett förslagsanslag av1 , 2. tillPrisreglerande åtgärder på fiskets område anvisar ett förslagsanslag av 1 000kr., 3. till Ersättningför intrång i enskild fiskerätt m. m. anvisar ett förslagsanslag av 3 000 000kr. Regeringen har under punkt E 11 (s. 65) föreslagitriksdagen att till Bidrag till fiskevård m. m. för /87 anvisaett reservationsanslag av . 1985/86:Jo405 av m.fl. (vpk), vari yrkasatt under bil. 11 E 11 Bidrag till fiskevård m. m. beslutar anvisaett med . Från anslaget lämnas bidrag bl. a. till fiskevård och tillkostnader för bildande av fiskevårdsområden enligt förordningen (1985:440) omstatsbidrag till fritidsfisket. Regeringen föreslår ett anslag av . I motion Jo405 (vpk) yrkas på en uppräkning av anslagetmed 1 milj. kr. Motionärerna framhåller att en god fiskevård samt bättre ochrationellare fiskevårdsområden ger den fiskande allmänheten ökade möjlighetertill ett givande fritidsfiske. I motionen framhålls även fritidsfisketsbetydelse för turistsektorn samt dess regionalpolitiska betydelse. Ökaderesurser på området kommer enligt motionen att ge mycket positiva effekter. Utskottet får med anledning av motionen erinra om attviktiga bidrag till fiskevård utgår i form av kalkningsbidrag till sjöar och vattendrag. Utöver de medel som anvisats för kalkning har under innevarande år anvisats 2 milj .kr. för att i kalkade områden återintroducera för området naturliga fiskarter. Utskottetär med hänsyn härtill icke berett att förorda ytteriigare bidrag till JoU1985/86:13 fiskevård och avstyrker därför motionen. Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag ochtillstyrker således detta. att med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1985/86:Jo405 till Bidrag till fiskevård m. m. för budgetåret1986/87 anvisar ett reservationsanslag av . Regeringen har under punkt (s. 66-67) föreslagitriksdagen att till för /87 anvisa ettförslagsanslag av . 1985/86:Jo504 av och (),vari yrkas såvitt nu är i fråga (yrkande 1) att som sin mening gerregeringen till känna att myndigheterna inom livsmedelsområdet bör spela enaktivare roll och ges ökade befogenheter. 1985/86:Jo510 av m.fl. (s), vari yrkassåvitt nu är i fråga (yrkande 2) att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ökade resurser till ochlivsmedelsverket för utvidgad information till konsumenterna omlivsmedelskvaliteten m.m. I de båda motionerna behandlas frågor omlivsmedelskvalitet och konsumentupplysning av mer allmän natur. Enligt motionJo504 befinner sig konsumenten i ett underläge till följd av bl. a. bristfälligvaruinformation och undermålig marknadsföring. Därför ifrågasätts om intelivsmedelsverket bör utfärda bestämmelser om bättre varumärkning och om inteverket bör tillföras ökade befogenheter. Liknande synpunkter framförs i motionJo510, i vilken också varuinformationens betydelse för hushållens ekonomisärskilt framhålls. Enligt konsumentmålet för livsmedelspolitiken - somriksdagen lade fast vid förra (JoU 1984/85:33) - skall konsumenternaha tillgång till livsmedel av god kvalitet till rimliga priser och ges godamöjligheter att välja mellan livsmedel av olika slag som är fullgoda från kost-och näringssynpunkt. I linje härmed aviserades i den proposition som låg tillgrund för beslutet (prop. 1984/85:166) en rad åtgärder. Sålunda borde en samladutvärdering av frågan om livsmedlens kvalitet göras. Vidare skulle livsmedelsverketfå i uppdrag att närmare undersöka i vilken mån förändrade märkningsregler kanunderlätta för konsumenterna att välja fullgoda livsme- del.Regeringen har givit ett sådant uppdrag. anmäldes en JoU1985/86:13 översyn avkonsumentdelegationens sammansättning och arbetsformer i syfte attstärka konsumentintresset inom jordbruks- och fiskprisregleringen. Flerafrågor med anknytning till hushållens konsumtion av livsmedel behandlasockså i den proposition om inriktningen av konsumentpolitiken (prop.1985/86:121) som regeringen har avgivit till . Mot nu angiven bakgrund är enligt utskottets mening förnärvarande någon ytterligare åtgärd med anledning av motionerna inteerforderlig. 1. att riksdagentill för /87 anvisar ett förslagsanslagav , 2. beträffandelivsmedelskvalitet och konsumentupplysning m. m. att lämnar utanytterligare åtgärd a) motion1985/86:Jo504 yrkande 1 och b) motion1985/86:Jo510 yrkande 2. Täckande av vissa kostnader för köttbesiktning m.fl. anslag Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkterna F 2F 10 (s. 67-74) och hemställer att för budgetåret1986/87 1. till Täckande av vissa kostnader förköttbesiktning m. m. anvisar ett förslagsanslag av , 2. till : Uppdragsverksamhet anvisar ett förslagsanslag av1 , 3. till Bidragtill statens veterinärmedicinska anstalt anvisar ett reservationsanslag av , 4. till Bekämpande av smittsammahusdjurssjukdomar, m. m. anvi sar ett förslagsanslag av , 5. till Statens utsädeskontroll: Uppdragsverksamhet anvisar ett förslagsanslag av , 6. till Bidragtill statens utsädeskontroll anvisar ett reservationsanslag av , 7. till Bekämpandeav växtsjukdomar anvisar ett förslagsanslag av , 8. till Lantbrukskemis k laboratorieverksamhet anvisar ett reservationsanslag av . Statens maskinprovningar: Uppdragsverksamhet och Bidrag till statens maskinprovningar Regeringen har under punkterna F 10~F 11 (s. 73-75)föreslagit att för /87 1. till Statensmaskinprovningar: Uppdragsverksamhet anvisa ett förslagsanslag av , 2. till Bidragtill statens maskinprovningar anvisa ett reservationsanslag av 57 . Motioner JoU 1985/86:13 1985/86:Jo502 av och (vpk),vari yrkas att under bil. 11, F 11 Bidrag till statensmaskinprovningar beslutar anvisa ett med . till 6 407 000 kr.förhöjt belopp. ' 1985/86:Jo506 av och (), variyrkas att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vadsom i motionen anförts om behoven av att anslaget (F 11) Bidrag till statensmaskinprovningar räknas upp med . Motion väckt med anledning av prop. 1985/86:284 av i m. fl. (m), variyrkas såvitt nu är i fråga (yrkande 10 delvis) att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om särskilda projekt påmiljövårdsområdet. Under åberopande av att statens maskinprovningarsverksamhet är av stort värde i flera hänseenden föreslås i motionerna attytterligare medel skall ställas till maskinprovningarnas förfogande. Enligt vadsom framhålls i motion Jo506 är dessutom de antaganden som gjordesom möjligheterna att öka avgiftsfinansieringen av verksamheten vid maskinprovningarnaalltför optimistiska. Också i motion Jo502 anläggs synpunkter påavgiftsfinansieringen. a. framhålls att den innebär risker för attverksamheten kommersialiseras. Utskottet delar uppfattningen att verksamheten vid statensmaskinprovningar är viktig för jord- och skogsbruket. Utskottet anser sigemellertid inte ha skäl att frångå regeringens förslag som innebär att bidragettill maskinprovningarna beräknas på samma sätt som för huvuddelen av destatliga myndigheterna, dvs. enligt ett begränsat huvudförslag. MotionernaJo502 och Jo506 avstyrks således. Enligt yrkandet i motion 1985/86:284 skall statensmaskinprovningar tillföras ytterligare 2 milj. kr. för viss provning av sprutoroch spridare. Beloppet skall tas från medel som inflyter från handelsgödsel-och bekämpningsmedelsavgiften. Med hänvisning till utskottets övervägandennedan underpunkt H 14 (s. 100-102) avstyrker utskottet motionen i nu förevarandedel. 1. att riksdagenti\l Statens maskinprovningar: Uppdragsverksamhet för /87anvisar ett förslagsanslag av , 2. att riksdagenmed bifall till regeringens förslag och med avslag på motionerna 1985/86:Jo502,1985/86: Jo506 och 1985/86:284 yrkande 10 i motsvarande del till Bidragtill statens maskinprovningar för /87 anvisar ettreservationsanslag av . JoU 1985/86:13 Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt F 12(s. 75-76) och hemställer att till för budgetåret1986/87 anvisar ett förslagsanslag av . Lantbruksstyrelsen, djurens hälso- och sjukvård: Uppdragsverksamhet och Bidrag till djurens hälso- och sjukvård Regeringen har under punkterna F 13F 14 (s. 76-79)föreslagit att 1. tillLantbruksstyrelsen, djurens hälso-och sjukvård: Uppdragsverksamhet /87 anvisa ett förslagsanslag av , 2. till Bidrag till djurens hälso- ochsjukvård för /87 anvisa ett reservationsanslag av . 1985/86:Jo508 av (), variyrkas att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts angående huvudmannaskapet fördistriktsveterinärorganisationen. 1985/86:Jo511 av m.fl. (c), vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att avstyrka förslaget om finansiering med ytterligare kollektivamedel från jordbruket, 2. att riksdagenbeslutar anslå . till djurens hälso- och sjukvård, dvs. 6 880 000kr. 1985/86:Jo512 av i m. fl. (m), variyrkas att hos regeringen begär en utredning om djursjukvården meduppgift att skyndsamt framlägga förslag i enlighet med vad som anförts imotionen. Jordbruksministern beräknar kostnaderna för djurens hälso-och sjukvård till . Finansieringen bör ske enUgt en plan somredovisas i propositionen. Såväl statens som jordbruksnäringens kostnader fördjurens hälso- och sjukvård beräknas med hänsyn tagen till kostnadsökningar.Således höjs enligt förslaget statens bidrag med . till 43 350 000kr. medan tillförseln av kollektiva medel från näringen beräknas öka med . Den del av finansieringen som sker med intäkterfrån djursjukvårdsavgifter förs upp med ett i förhållande till innevarandebudgetår oförändrat belopp om . I motionerna riktas kritik mot fördelningen avfinansieringsansvaret mellan det allmänna och jordbruksnäringen. Enligtcenterns kommittémotion Jo511 svarar näringen kollektivt och de enskildadjurägarna tillsammans för betydligt mer än hälften av kostnaderna för djurenshälso- och sjukvård. Denna kostnadsfördelning är inte rimlig med hänsyn tillstatens ansvar för livsmedlenssäkerhet och för ett väl fungerande djurskydd. Enligt motionä- JoU1985/86:13 rerna kan en ytterligare kostnadsövervältring inte accepteras, ochman motsätter sig därför regeringens förslag (yrkande 1) och förordar i ställetatt staten svarar för hela kostnadsökningen (yrkande 2). Med utgångspunkt beslut omdistriktsveterinärorganisationen görs i moderata samlingspartietskommittémotion Jo512 gällande att den då inrättade djursjukvårdsavgiften harmedfört att regeringen givits möjlighet att till näringens nackdel förändrakostnadsfördelningen mellan staten och näringen. Detta har lett till attkostnaderna för jordbrukets djurhållning höjts kraftigt de senaste fem årenutan att fått möjlighet att diskutera principerna för kostnadsfördelningen.1 motionen uttrycks vidare oro för att det förändrade förhållandet mellanstatliga bidrag och djurägarav-gifter kan leda till att den välfungerande distriktsveterinärorganisationen . Enligt motionenkrävs därför att en översyn skyndsamt görs av bl. a. hur kostnaderna skallfördelas på lång sikt. Även () framhåller i motionJo508 distriktsveterinärorganisationens betydelse såväl för djursjukvården somför livsmedelsproduktionen och menar att det statliga huvudmannaskapet förorganisationen bör bibehållas. Utskottet konstaterar att en vissförskjutning av kostnadsansvaret till statens förmån har ägt rum men att åretsförslag i förhållande till innevarande års budget innebär att statens andel avkostnaderna förblir i stort sett oförändrad. Regeringens förslag tillstyrks av utskottet, vilketinnebär att anslaget Bidrag till djurens hälso- och sjukvård bör tas upp meddet i propositionen förordade beloppet . Motion Jo511 avstyrkssåledes. Vad utskottet anfört om utvecklingen avkostnadsfördelningen mellan staten och näringen visar att de farhågor somuttalats för ett ändrat huvudmannaskap för distriktsveterinärorganisationen fåranses vara obefogade. Någon ytterligare åtgärd med anledning avmotion Jo508 är därmed inte erforderlig. Beträffande motion Jo512 vill utskottet erinra om vadutskottet uttalade vid förra (JoU 1984/85:36 s. 23): Med anledning av de motionsvis framförda utredningsyrkandenaoch i belysning av vad tidigare uttalat kan det enligt utskottetsmening vara lämpligt att nu låta närmare undersöka vilka slutsatser som kandras av erfarenheterna från den hittillsvarande tillämpningen av systemet medavgiftsfinansiering. Resultatet av en sådan översyn bör lämpligen kunnaredovisas för i samband med budgetprövningen. Det bör ankomma påregeringen att bestämma de närmare formerna för översynen. Så till vida kan utskottet ansluta sig till vad som anförsi motion Jo512 att den nämnda översynen alltjämt får anses angelägen, ochenligt vad utskottet erfarit avser också regeringen att återkomma tillriksdagen i frågan. Mot den bakgrunden synes någon ytterligare åtgärd inte förnärvarande vara erforderlig från sida med anledning av motionJo512. 1. att till Lantbruksstyrelsen, djurens hälso-och sjukvård: gQ Uppdragsverksamhet /87 anvisar ett förslagsanslag JoU 1985/86:13 av , 2. attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion 1985/86:Jo511 till Bidrag till djurens hälso- och sjukvård för /87 anvisar ett reservationsanslag av , 3. beträffandehuvudmannaskapet för distriktsveterinärorganisa tionen att lämnarmotion 1985/86:Jo508 utan ytteriigare åtgärd, 4. beträffandeen utredning om vissa finansieringsfrågor m.m. att lämnar motion 1985/86:Jo512 utan ytterligare åtgärd. Bidrag till avlägset boende djurägare förveterinärvård och Bidrag till djurskyddsfrämjande åtgärder Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkterna F 15-F 16 (s. 79-80) ochhemställer att för /87 1. tillBidrag till avlägset boende djurägare för veterinärvård anvisar ett förslagsanslag av , 2. tillBidrag till djurskyddsfrämjande åtgärder anvisar ett reserva tionsanslag av . Regeringenhar under punkt G 1 (s. 81-83) föreslagit att 1. bemyndigaregeringen att inrätta en tjänst som professor i enlighet med vad som förordats i propositionen, 2. tillSveriges för /87 anvisa ett reservationsanslag av . 1985/86:Jo236av m. fl. (s), vari yrkas såvitt nu är i fråga (yrkande 4)att uttalar att utbildning i alternativa odlingsformer förstärks ochatt utbildningen för animalieproduktionen förbättras. 1985/86:Jo603av m. fl. (vpk), vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om utbildning av skogstekniker iNorrland. 1985/86:Jo605av och (), vari yrkas att beslutarinrätta en skoglig forskningsenhet vid skogsinstitutet i . 1985/86:Jo606av Axel m. fl. (s), vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet och omfattningen aven omfördelning av antalet platser inom skogsteknikerut-bildningen i Sverigefrån skogsinstituten i till skogsinstitutet i ,. 1985/86:Jo607av m. fl. (s), vari yrkas att som sin JoU 1985/86:13mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående lokaliseringav skogsforskning till södra skogsinstitutet i . 1985/86:Jo608 av KjellNilsson m. fl. (s), vari yrkas, med hänvisning till vad som anförts i motionT287, att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om en enhet för skogsforskning vid högskolan i . 1985/86:Jo609 av m.fl. (c, m, fp, vpk),vari yrkas att beslutar att som sin mening ge regeringen till kännaatt och läns skogsskola tilldelas medel i enlighet medbetänkandet Högre skoglig utbildning så att utbildningskapaciteten om 24skogsteknikerelever kan utnyttjas. 1985/86:Jo611 av m. fl. (m), vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen anhåller om en översyn av de viktigaste lagar och förordningarsom utgör hinder för boende på landsbygden eller där ändringar kanunderlätta ett sådant boende, 2. att riksdagenunder anslaget G 1 i budgetpropositionen bil. för innevarande budgetår förlandsbygdsutvecklingsforskning på sätt som i motionen angivits. 1985/86:Jo613 av m. fl. (s), vari yrkas attriksdagen uttalar att medel bör ställas till förfogande till skogsskolan iGammelkroppa så att utbildningskapaciteten, 24 utbildningsplatser förskogstekniker, kan utnyttjas. 1985/86:Jo614 av m.fl. (s), variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts angående upprättande av bio- och geokemisk atlas över . 1985/86:Jo615 av och (), variyrkas att beslutar att överföra ca 30 utbildningsplatser för skogsteknikertill och att denna utbildning lokaliseras till . 1985/86:Jo616 av m. fl. (s), vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsangående en lokalisering av skogsteknikerutbildningen till . 1985/86:Jo620 av och (), vari yrkas att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anges om att vidlantbruksuniversitetet initiera forskning om ekonomiska förutsättningar förutveckling av ett mer differentierat näringsliv på landsbygden. 1985/86:Jo624 av m.fl. (c), vari yrkas attriksdagen beslutar inrätta en ny professur inom landsbygdsutveckling vidSveriges . Motioner väckta med anledning av proposition 1985/86:74 1985/86:277 av m. fl. (c), vari yrkassåvitt nu är i fråga (yrkande3) att beslutar att inrätta en professur i alternativa JoU1985/86:13 produktionsformer. 1985/86:283av (), vari yrkas såvitt nu är i fråga (yrkande 2) attriksdagen beslutar att inrätta en professur vid medinriktning på det etablerade alternativa jordbruket. För nästa budgetår föreslås medel för verksamheten vidSveriges () med utgångspunkt i ett huvudförslag med en total real minskning av utgifterna om med fördelningen 1, 2och för första, andra resp. tredje budgetåret. Liksom tidigare bör inteforskningen omfattas av den resursminskning som huvudförslaget innebär. SLUgenomför en utredning om vissa utbildningar av icke högskolekaraktär. Dennautredning kommer att ge underlag för hur de fortsatta besparingarna skall tasut. Med hänsyn till grundutbildningens väsentliga betydelse för möjligheternaatt rekrytera forskare bör emellertid effekterna av huvudförslaget på denna delav verksamheten tillfälligt mildfas. Dessutom föreslås att 1,7 milj. kr.tillförs anslaget för att säkra en skogsteknikerutbildning av den omfattningsom beslutades av . SLU har i enlighet med de riktlinjer som redovisades iprop. 1983/84:107 om forskning lämnat förslag till omfördelning av resursernaför forskning och forskarutbildning. Omfördelningen uppgår till av desamlade forskningsresurserna eller ca 5 milj. kr. Den syftar till att fördjupaoch förstärka långsiktig kunskapsuppbyggnad inom de forskningsområden som harprioriterats i forskningspropositionen. Jordbruksministern finner SLU:s förslagväl avvägt. En omfördelning inom en ram av av de samladeforskningsresurserna bör sålunda ske under /87. Omfördelningenbör avse en fördjupning och förstärkning av den långsiktiga kunskapsuppbyggnadeninom områdena biologiska produktionsprocesser och bioteknik, mät- ochreglerteknik, veterinärmedicin och djurhälsa, skogsproduktion,luftföroreningar och livsmedel. SLU skall i nästa anslagsframställning redovisaeffekten m.m. av genomförda omfördelningar. Vid SLU finns en tjänst som ordinarie klinikchef gynekologi. Tjänsten som klinikchef har prövatstill sitt ämnesinnehåll på samma sätt som för professur och innefattar, somprofessurerna i övrigt, utbildning och forskning samt därutöver ledning avdjursjukvård i den ambulatoriska khniken. Tjänstens karaktär är sådan att denvetenskaphga skickligheten har stor betydelse. Jordbruksministern förordardärför att den ordinarie tjänsten som klinikchef omvandlas till en tjänst somprofessor i obstetrik och juversjukdomar, tillika klinikchef för denambulatoriska kliniken. Chefen för har tidigare denna dagbehandlat frågan om verksamheten vid enheten för radiologisk onkologi vid universite tet i . Han har därvid, efter samråd med jordbruksministern, tillstyrkt ett av statskontoret framlagt förslag som innebär att enhetenflyttar från till . Medel för enhetens kostnader skall senare överföras till . Det system för planering och resursfördelning för dengrundläggande JoU 1985/86:13 högskoleutbildningen som fattadebeslut om innebär bl. a. att det skall finnas planeringsramar för antalet nytillkommandestuderande. Systemet med planeringsramar tillämpas för de grundläggandehögskoleutbildningarna inom verksamhetsområde. Planeringsramarinnebär ett effektivt utnyttjande av de totalt tillgängliga resurserna.Jordbruksministern förordar att systemet med planeringsramar tillämpas för degrundläggande högskoleutbildningarna vid SLU fr. o. m. /87.1budgetpropositionen bör antalet utbildningsplatser för olika linjer normaltendast anges som en riktpunkt på vilken den schablonmässiga medelsberäkningengrundas. SLU bör ha betydande frihet att disponera resurserna och därmedfördela utbildningskapaciteten på ett sätt som överensstämmer med behov ochönskemål. Sammanlagt föreslås att anslaget till SLU räknas upp med25 . Utskottet behandlar i detta sammanhang dels ett antalmotioner från allmänna motionstiden om vissa forsknings- ochutbildningsfrågor, dels några i anslutning till proposition 74 väcktamotionsyrkanden som bör hänföras till anslag G 1. Ennärmare redogörelse för det forskningsprogram m.m. som förordas i proposition74 och skrivelse 76 lämnas under punkt G 5 nedan. I fleramotioner rörande den skogliga utbildningen förs fram krav på en omfördelning avskogsteknikerutbildningen i syfte att häva bristen på skogstekniker,iNorrlandslänen. Enligt motion Jo606 (s) bör 40-50 platser omfördelas frånskogsinstituten i till i . Enligt motion Jo615(fp) bör 30 platser överföras till , exempelvis . Liknande önskemålframförs i motion Jo616 (s), som dock i första hand förordar en lokaliseringtill , t. ex. . Enligt motion Jo603 (vpk) bör ytterligareutbildningsplatser inrättas vid . Utskottet erinrar om att vid /84fattade beslut om den högre skogliga utbildningen och därvid godkände att skogsteknikerlin- jen utökades med 30 nybörjarplatser, förlagda till (JoU 1983/84:33). Till grund för beslutet låg bl. a. en omfattande utredning angående den eftergymnasiala skogliga utbildningen (Ds Jo 1983:6). Utskot tet är inte berett att nu frångå de grundläggande ställningstaganden rörande skogsteknikerutbildningens omfattning och lokalisering som låg bakom riksdagsbeslutet. Inom ramen för den nuvarande organisationen bör emel lertid vissa utbildningsinsatser kunna ske. Utskottet delar i viss mån de synpunkter som framförts i motionerna om svårigheten att rekrytera utbildade skogstekniker i landets norra delar. Med hänsyn till de uppgifter som lämnats i motionerna om rekryteringsbehovet och lokaliseringen av nya arbetstillfällen på skogssidan kan det finnas ett behov av att se över fördelningen av utbildningsplatser mellan norra och . Utskottet utgår från att regeringen noga följer frågan. Enligt utskottets mening kan det även finnas anledning att överväga t. ex. någon form av distansundervisning eller anordnande av studiekurser på orter där man kan utnyttja den kapacitet som finns hos befintliga undervisningsanstalter i Norrlandslänen. utskottetanfört bör i viss mån kunna tillgodose syftet med de i detta JoU 1985/86:13sammanhang behandlade motionerna. 1 tvåmotioner, Jo609 (c, m, fp, vpk) och Jo613 (s) understryks behovet av attGammelkroppa skogsskola tilldelas medel sä att skolan kan utnyttja hela sinutbildningskapacitet om 24 platser. är elevantalet 18. Någonberäkning av medelsbehovet för angivna ändamål görs dock inte i motionerna. Utskottet erinrar om att Gammelkroppa skogsskola genombeslut tilldelades ytterligare medel genom att det statliga bidragethöjdes från . 1983/84:131 s. 6). Syftet medbidragsökningen var att säkerställa en skogsteknikerutbildning vid skolan avminst den dåvarande omfattningen.