bet · G901UbU1 · 1985-12-31 00:00:00 — 1978/79:422).Enligt motionärerna görs en felaktig tolkning av läroplanen om man hävdar attden innebär ett integrationstvång mellan ämnena och därmed ett tvång att ge sammanfattandebetyg. Enligt motionärerna bör betyg sättas i vart och ett av de ämnen somingår i de samhälls- och naturorienterande ämnesgrupperna. Bestämmelserna omsammanfattande betyg i 6 kap. 9 § i skolförordningen (1971:235) bör ändras ienlighet härmed. I motion 1984/85:727 (m) ifrågasätts det rimliga i att manför undervisningen i samhällsorienterande och naturorienterande ämnen avintegrationsskäl organiserar tjänstgöring för lärare som omfattar fler ämnen ände som ingår i lärarens kompetens. Enligt motionärerna är det en alarmerandeutveckling som pågår, motiverad med det absoluta kravet på ettämnesövergripande arbetssätt. Man anför att på skolor som har sinalärartjänster besatta av helt och fullt behöriga lärare meddelas uppemothälften av undervisningen i orienteringsämnena av lärare som saknar behörighetgenom att det görs "arbetsbyte". Det bör enligt motionärerna krävasämneskompetens av lärare som undervisar i orienteringsämnena. Två lärarebehöriga i olika ämnen inom en och samma ämnesgrupp kan samverka inom ramen fören arbetsenhet. Motionärerna kräver att regeringen skall ändra utfärdadebestämmelser för att det omgående skall bli en bättre ordning i nu berörtavseende. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. Under föregående fattade beslut om enny lärarutbildning (prop. 1984/85:122, UbU 1984/85:31, rskr. 1984/85:366).Föredragande statsrådet anförde i propositionen beträffande orienteringsämnenaatt uppdelningen i olika ämnen har stort värde för att förse eleverna med engrundläggande struktur för kunskaperna. Det får enligt statsrådet varken inomskolan eller i lärarutbildningen vara frågan om ett "antingen eller"utan det måste vara ett "både och" när det gäller ämnesövergripanderesp. ämnesanknutna inslag i undervisningen. Med anledning av nyssnämnda proposition och motion1984/85:2892 (c) beslöt att som sin mening ge regeringen till kännaföljande (rskr. 1984/85:366): Utskottet vill för sin del ta fasta på vad föredragandestatsrådet har anfört i frågan, nämligen att förslaget i propositionen självfallet inte innebär att de traditionella ämnena har förlorat sin betydelse. Enligt utskottets mening bör lärarutbildningen utformas så att den ger fasta kunskaper i de enskilda ämnena som förekommer på läroplan. Endast med utgångs punkt i en sådan kunskapsbas kan läraren med framgång bedriva sådan ämnessamverkan som går under beteckningen samlad undervisning. Det är ett krävande arbete, som förutom goda ämneskunskaper förutsätter att läraren får utbildning i didaktik och insikt i hur man i undervisningen skall kunna främja en ökad samverkan över de traditionella ämnesgränserna. Kunskapsinhämtandet bör utgå från klart definierbara ämnen på ett sådant sätt att de blivande lärarna behärskar både de enskilda ämnena och de områden där ämnessamverkan kan förekomma samt olika sätt att välja stoff och sammanhang för en sådan samverkan. Riksdagenhar vidare uttalat att det är viktigt att komma till rätta med UbU1985/86:1 nuvarande förhållande att lärare undervisar i ämnen i vilka de saknarutbildning. möjligt bör göras upp en plan för hur olika fortbildningsbehovskall kunna täckas (UbU 1984/85:31 s. 20). Utskottet vill med anledning av vad som anförs i motion1984/85:2818 slå fast att det i Lgr 80 inte är fråga om att ersätta studierna ide enskilda orienteringsämnena på högstadium med entotalintegrering av ämnena i ämnesblock. Undervisningen skall bestå av både ämnesundervisningoch ämnesövergripande undervisning. Enligt utskottets mening är det enangelägen uppgift för den lokala skolledningen att se till att undervisningeni orienteringsämnena på högstadiet handhas av lärare som har behörighet föruppgiften. Förutsatt att lärarna gemensamt planerar arbetet är en ordning medtvå lärare som är behöriga i olika ämnen i ämnesgruppen en fullgod lösning avlärarfrågan. Utskottet har inhämtat att SÖ kommer attfärdigställa ett kommentarmaterial beträffande orienteringsämnena pågrundskolans högstadium, som kommer att innehålla bl. a. exempel på modellerför samverkan mellan lärare inom en och samma ämnesgrupp. Även den planeradelärarfortbildningen kommer att ta sikte på åtgärder för att främja samverkan mellanolika lärare inom en och samma ämnesgrupp. Frågan om betyg skall få sättas i framfiden iorienteringsämnena på högstadium skall regeringen behandla undervåren 1986 (jfr regeringsuppdraget fill SÖ , UbU 1982/83:18s. 6, UbU 1984/85:4 s. 6). I avvaktan på resultatet av beredningsarbetet inomregeringskansliet föreslår utskottet att avslår motionerna 1984/85:727, 1984/85:1937, 1984/85:2527 och 1984/85:2818 yrkande 11. Enligt 2 kap. 1 § skolförordningen (1971:235) ärskolkonferensen ett organ för gemensamma diskussioner mellan rektor, personal,elever och föräldrar. kan vara en konferens för en viss skolenhet(skolenhetskonferens) eller en konferens för alla skolenheterna under rektorsledning i hans arbetsområde. Skolstyrelsen bestämmer beträffande varje rektorhuruvida företrädarna skall utses för varje skolenhet för sig eller gemensamtför alla skolenheter samt till vilket antal, för vilken tid och i vilkenordning företrädarna skall utses. I mofion 1984/85:731 (fp) yrkandena 3 och 6 föreslås startar försöksverksamhet med beslutande skolkonferenser och att inteskolstyrelsen utan eleverna skall få avgöra hur elevrepresentanter iskolkonferensen skall utses. är ett organ för samråd. Enligt utskottetsmening finns det inte anledning att ändra på det förhållandet. Vad gällerformerna för utseende av elevrepresentanter i skolkonferensen vill utskotteterinra om att en arbetsgrupp inom 1983 års demokratiberedning avlämnatbetänkandet Skola för delaktighet (SOV 1985:30). Arbetsgruppen anser attformerna för samråd inte bör regleras centralt och att skolförordningensbestämmelser om bl.a. skolkonferensen därför bör utgå. 1 * * 1985/86.14 samt. arbetsgruppensförslag pågår inom . Med hänvisning härtill UbU 1985/86:1föreslår utskottet att avslår motion 1984/85:731 yrkandena 3 och 6. av landets skolenheter på grundskolenivå omfattarårskurserna 1-9 (). I sådana skolor undervisas avgrundskoleeleverna. I ett litet antal fall omfattar vertikalt organiseradskolenhet såväl årskurserna 7-9 av som årskurserna 1-3 avgymnasieskolan. Sådan enhet har som regel tillkommit före . Fullverfikalitet föreligger vid sådana skolenheter vid vilka samtliga årskurser avgrundskolan och gymnasieskolan anordnas. Enhgt motion 1984/85:1861 (m) har den vertikaltorganiserade skolenheten vissa fördelar. En spridning av eleverna på ett stortantal årskurser vid den vertikalt organiserade skolan ger möjlighet attmotverka vissa åldersgruppers problem och att bygga upp ett faddersystem somfungerar både från social synpunkt och från studiesynpunkt. Äldre kamrater kanhjälpa yngre. Även lärarnas uppgifter blir vid den vertikalt organiseradeskolan mera varierande. För såväl deras undervisande som deras elevvårdandeverksamhet blir kunskaper och erfarenheter av olika åldrars behov,förutsättningar och problem av stort värde. Enligt motionärerna bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna att stimulerande åtgärder bör vidtas isyfte att åstadkomma en tillväxt beträffande skolenheter med såväl grundskolasom gymnasialt stadium. Utskottet vill erinra om att påförslag av utbildnings-, utskottet som sin mening gav regeringen till känna atti de fall kommun anser det vara av värde att anordna skolenhet som omfattargymnasial utbildning av viss bredd samt ett eller flera grundskolestadier bören sådan organisationsform inte utgörahinder, när SÖ prövar ärende omgymnasieskolenhet enligt 2 kap. 20 § skolförordningen (UbU 1982/83:35, rskr.1982/83:382). Med hänvisning till uttalandet föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1984/85:1861. Utskottet vill i sammanhanget erinra omriksdagens beslut om en reformerad lärarutbildning (UbU 1984/85:31).Den nya lärarutbildningen ger lärarna behörighet för undervisning i ett störreantal årskurser, vilket bör underlätta anordnandet av vertikalt organiseradgrundskoleenhet. Enligt bestämmelserna i skollagen får skolplikt fullgörasi en fristående skola, om skolan är godkänd för ändamålet. Godkännande skallmeddelas, om skolans utbildning ger kunskap och färdighet som till art och nivåväsentligen svarar mot de kunskaper och färdigheter som förmedlaroch skolan även i övrigt väsentligen svarar mot allmänna mål.Ärende om godkännande skall prövas av skolstyrelsen i den kommun där skolanskall bedriva sin verksamhet. beslöt om ett nyttstatsbidragssystem för fristående skolor för skolpliktiga elever (prop. 1982/83:1, UbU 1982/83:10, rskr. 1982/83:63). Med anledning av ett antal motioner i statsbidragsfrågan UbU 1985/86:1 anfördeutskottet följande i sitt av godkända betänkande (s. Utskottet ansluter sig till principen att ett godkännandeav en skola som fristående skola inte automatiskt skall medföra rätt tillstatsbidrag. Utskottet vill inte på det sätt som föreslås i motionerna medverkatill att det vid sidan av dét allmänna skolväsendet växer fram ett stort antalfristående skolor med statsbidrag, vilket skulle kunna innebära att degrundläggande principerna i skolväsendets uppbyggnad förändras. delarutskottet den uppfattning som kommit fill uttryck både i 'betänkande och i propositionen att viss verksamhet i fristående skola kanberika och vara av värde för det allmänna skolväsendet. Det utvecklingsarbetesom reguljärt sker i kan på ett värdefullt sätt kompletteras om,som det anförs i propositionen, enskilda personers intresse och engagemang förpraktisk-pedagogisk förnyelse också kan tas till vara genom att en friståendeskola får statsbidrag. Statsbidrag bör kunna utgå till skolor vilkas verksamhetbygger på en alternativ pedagogik eller liknande. En fristående skola bör föratt få statsbidrag ha en prägel som gör att skolan i något avseende avvikerfrån . Det kan vara fråga om såväl en verksamhet bedriven utifrån ensärskild pedagogisk helhetssyn (t. ex. Waldorfpedagogik) som en itimplane-mässigt eller kursplanemässigt avseende annoriunda upplagd verksamhet.Utskottet vill fästa uppmärksamheten på att det i vissa fall kan uppståsituationer där det av praktiska skäl kan visa sig svårt att utan omfattandeadministrativa åtgärder inordna viss skolverksamhet inom ram (jfrSOU 1981:34 s. 96). har pekat på att lärares eller föräldrarsförslag till försök inte alltid vinner gehör, eftersom förslagen bedöms alltförresurskrävande eller mindre angelägna än andra aktiviteter. Enligt riksdagsbeslutet skall det ankomma påregeringen att förklara fristående skolor berätfigade till statsbidrag enligtde riktlinjer som angetts av . Regeringen beslöt omstatsbidrag fill ett antal fristående skolor räknat fr. o.m. /84.Beslutet avsåg dels fyra internationella skolor, dels fem skolor på kristengrund, dels sju . En åttonde waldorfskola erhöll bidrag räknat fr.o. m. /85. Beträffande en nionde waldorfskola som vid dettatillfälle ansökt om bidrag angavs i anslutning till beslutet att skolstyrelsensbedömning av en kursplanerevision måste avvaktas innan ett eventuellt beslut omstatsbidrag kunde fattas. Enligt beslut om fristående skolor på gymnasialnivå (prop. 1983/84:118, UbU 1983/84:27, rskr. 1983/84:366) skall det ankommapå regeringen att förklara fristående skolor berättigade fill statsbidragenligt de riktlinjer som angetts av . Enligt beslutet bör statligtstöd främst kunna utgå fill skolor som genom utbildningsinnehåll, särskildpedagogisk uppläggning av skolarbetet eller på annat sätt utgör ett komplementtill det allmänna skolväsendet. Regeringen har fattat beslutom statsbidrag till i , Martinskolan i i i vad gäller årskurs 10-12(15 årselevplatser för varjeårskurs och skola) och till Tyska skolan i ochLycée Frangais i i vad gäller de tre första ' Kommittén (U 1979:13) angående skolor med enskildhuvudman. årskursernaav det gymnasiala stadiet (15 årselevplatser för varje årskurs och UbU1985/86:1 skola). I motion 1984/85:1508 (fp) yrkande 3 föreslås attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att regeringen bör ha engenerös och välvillig syn på förekomsten av fristående skolor med statsstöd.Välgrundade önskemål om sådan skola från enskilda individer bör det vara ettallmänt intresse att fillgodose. Enligt motion 1984/85:2818 (m) yrkande 27 bör regeringenlägga fram förslag med innebörden att varje fristående skola som uppfyllerskollagens krav för godkännande skall kunna erhålla statligt bidrag sommotsvarar högst de kostnader som staten har för elever i . Vidare yrkasi motion 1984/85:1311 (m) att beslutar att statsbidrag skall utgåtill i . Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. Statsrådet har i ett frågesvar den 10 oktober1985 meddelat att i bereds ansökningarom statsbidrag till ytterligare nio fristående skolor på grundskolenivå och attdessa kommer att prövas med utgångspunkt i de kriterier för statsbidrag somriksdagen lade fast . Vad gäller fristående skolor på det gymnasiala stadiet harSÖ hos regeringen i anslagsframställningen för /87 föreslagitatt årselevplatsramen ökas med 700 platser för att möjliggöra en reell prövningav skolors ansökningar om bidrag utifrån de principer antagit våren1984. Med hänvisning till vad som redovisats föreslår utskottetatt avslår mofionerna 1984/85:1311, 1984/85:1508 yrkande 3 och1984/85:2818 yrkande 27. Under förutsättning att viss undervisning i svenskameddelas föreslås i motion 1984/85:731 (fp) yrkande 9 att statsbidrag skallkunna utgå till fristående skola med finska som undervisningsspråk om den ocksåi övrigt motsvarar de kvalitetskrav som nuvarande bestämmelser förutsätter. Utskottet erinrar om skollagens bestämmelse enligt vilkenskolstyrelse under vissa villkor skall meddela godkännande av fristående skola.Beslut har fattats om reguljära former för undervisning på hemspråksåsom finska i . Motsvarande undervisningsanordningar fårsjälvfallet förekomma även i fristående skola. Statsbidrag till sådan skolaskall prövas av regeringen med utgångspunkt i de riktlinjer som angavhösten 1982. Elever som endast är bosatta i riket kanfullgöra skolplikt i fristående skola med utländsk läroplan, t. ex. finsk (internationell skola), om skolan av regeringen har godkänts för ändamålet. För godkännande krävs att skolans utbildning som helhet betraktad är likvärdig med . Skolan skall förmedla kunskaper och färdigheter som underlättar fortsatt skolgång utomlands. Undervisning i svenska språket och om svenska förhållanden skall meddelas i den omfattning som de i bosatta eleverna behöver. Frågan om statsbidrag till skola med sådan läroplan prövas av regeringen med utgångspunkt i de övriga utbildningsinsat ser som görs för folkgruppen i fråga. Medhänvisning till vad som redovisats föreslår utskottet att UbU1985/86:1 avslår mofion 1984/85:731 yrkande 9. Imofion 1984/85:1356 (fp) hävdas att utvecklingsarbete i det offentligaskolväsendet som regel måste subventioneras kraftigt för att över huvud tagetkomma till stånd. För att få ett annat utvecklingsklimat föreslår motionärernamot denna bakgrund inrättande av.speciella pedagogiska frizoner, t. ex. ettrektorsområde. Syftet med den pedagogiska frizonen är att ge enskildarektorsområden möjlighet att pröva nya undervisnings- och organisationsformerutan hinder av ett begränsande regelsystem (läroplanens tim- och kursplaner,regler för medinflytande för föräldrar och elever etc). I en sådan pedagogiskfrizon skall lärare som har en gemensam pedagogisk grundsyn verka. Förnärvarande skall ett antal s. k. frikommunförsök starta. Enligt utskottetsmening bör resultatet av den försöksverksamheten avvaktas innan nya försökpåbörjas. Vidare erinrar utskottet om att det i finns möjlighettill lokala inifitiv i fråga om alternativ pedagogik. Med hänvisning till detanförda föreslår utskottet att avslår motion 1984/85:1356. Slutbetygfrån bör enligt motionerna 1984/85:323 (c) yrkande 4, 1984/85:2530(m) och 1984/85:2818 (m) yrkande 8 få omprövas och det nya betyget fåtillgodoräknas vid intagning till gymnasieskolutbildning. Enligt motion1984/85:2530 bör även avgångsbetyg från gymnasieskolan kunna omprövas och fåtillgodoräknas vid ansökan till högskolan. Utskottet vill medanledning av mofionsyrkandena anföra följande. Slutbetygavseende högstadium får utfärdas för sådana elever inom kommunaloch statlig vuxenutbildning som fidigare fått slutbetyg från (motsv.) om den studerande beviljas utbildningsbidrag enligt bestämmelserna förarbetsmarknadsutbildning för att bedriva studier på grundskolenivå. Nyttslutbetyg får också, enhgt beslut vid /79 (prop.1978/79:180, UbU 1978/79:45, rskr. 1978/79:422), utfärdas om den studerandebeviljats särskilt vuxenstudiestöd för grundskolestudier eller om detursprungliga betyget är ofullständigt eller om förflutit sedan detursprungliga slutbetyget utfärdades. Vid ändringen av reglerna uttaladeföredragande statsrådet att den som i vuxen ålder är beredd att satsa tid ochkraft på förnyade studier på grundskolenivå som regel har starka skäl för detta(prop. 1978/79:180 s. 100). Enligt vad som anfördes hgger det i samhälletsintresse att ta vara på detta studieintresse. Densom tidigare fått avgångsbetyg från gymnasieskolan kan under vissaförutsättningar erhålla ett nytt avgångsbetyg i enlighet med de bestämmelsersom finns i läroplanen för och stafiig utbildning för vuxna (LVUX 82,SÖ:s publikation Läroplaner 1985:7, 1985:8, s. 46 och 51). Med hänvisning till vad som redovisats föreslår utskottetatt UbU 1985/86:1 avslår motionerna 1984/85:323 yrkande 4,1984/85:2530 och 1984/85:2818' yrkande 8. I ett antal mofioner behandlas frågor som rör läroplanenför (Lgr 80). I några av dem krävs ett ökat utrymme för vissainslag i skolans undervisning, i andra föreslås mera detaljerade föreskrifterför inriktningen av undervisningen i ämne eller del av ämne. I mofion 1984/85:2818 (m) yrkas att som sinmening skall ge regeringen till känna att kunskapsmålet måste ges prioritetframför andra uppgifter som pålagts skolan (yrkande 1). Motionärerna begärockså att en översyn av läroplanen för skall göras i syfte att delsge ämnesstoffet en rimlig omfattning i förhållande till fimplanerna (yrkande5), dels uppnå ökade valmöjligheter i högstadiet (yrkande 9). Utskottet erinrar om att mofionsyrkanden av motsvarandeinnebörd framställdes även vid föregående . Utskottet, som då avstyrkteyrkandena (UbU 1984/85:4 s.3-5), inledde med att citera skollagens förstaparagraf. I den föreskrivs att den genom samhällets försorg bedrivnaundervisningen av barn och ungdom har fill syfte att meddela eleverna kunskaperoch öva deras färdigheter samt i samarbete med hemmen främja elevernasutveckling till harmoniska människor och till dugliga och ansvars-kännandesamhällsmedlemmar. Utskottet erinrade också om att föredragande statsrådet i1983 års budgetproposifion utvecklat denna syn på elevernas skolgång. Utskottetanförde vidare bl. a. följande: Att stärka demokratin och skapa ökad jämlikhet i samhälletär grundläggande för det svenska skolväsendet. Utbildningen spelar följaktligenen stor roll för fördelningen av välfärd och inflytande, för den kulturellamiljön och för att förbereda människor för en aktiv samhällsverksamhet. För att nå de uppställda målen krävs enligt utskottet enyttre organisation av skolan som präglas av enhetlighet. Hela utbildningenunder är tillgänglig för alla. Därmed har man närmat sig ettav jämlikhetsmålen, att ge alla ungdomar oberoende av bostadsort och ekonomiskbakgrund en bred grundutbildning och lika möjligheter till fortsatt utbildningi det frivilliga skolväsendet. Genom ett gemensamt innehåll i undervisningenhar grunden lagts fill gemensamma referensramar för ungdomarna. Ett annatuttryck för samma strävan har varit och är att ge skolklassen en allsidigsocial sammansättning. På så sätt möts människor med olika social bakgrund, medolika erfarenheter och värderingar. Därigenom kan bryggor av förtrogenhet ochrespekt slås mellan grupper och individer. som utbildningspolifiken har strävat motenhetlighet när det gäller den yttre organisationen har den strävat motmångfald när det gäller att utveckla det inre arbetet i skolan. Kraven påeleverna i skolan kan inte göras enhetliga. Barnen har skiftandeförutsättningar och intressen. Den sfimulans som deras hem- och frifidsmiljökan ge är skiftande. Kraven på eleverna och på skolan måste därför variera. De övergripande målen om demokrati och jämlikhet kanenligt utskottet bäst fillgodoses inom ramen för en enhetlig organisation. Utskottetvill i sammanhanget erinra om att SÖ har fått regeringens uppdrag UbU 1985/86:1att närmare precisera de grundläggande basfärdigheter och baskunskaper icentrala ämnen som varje elev måste tillägna sig. 1 anslagsframställningen /87 (tryckta delen R 85:1 s. 26-32) har SÖ föreslagit att ettnationellt program för målrelaterad utvärdering av kunskaper och färdigheterskall påbörjas och bl. a. utgöra ett första steg i arbetet med detta uppdrag.Med hänvisning till vad utskottet redovisat och fill att den nya läroplanenträtt i kraft så sent som /83 föreslår utskottet att riksdagenavslår yrkandena 1, 5 och 9 i motion 1984/85:2818. I motion 1984/85:2316 (c) yrkande 1hemställs att SÖ skall få i uppdrag att göra en utvärdering av hur skolans målom jämställdhet omsätts i praktisk handling mot bakgrund av att skolan genomolika bestämmelser i läroplaner samt genom riksdagsbesluten om studie- ochyrkesorientering och om skolforskning och personalutveckling fått ettomfattande ansvar för att driva jämställdhetsfrågorna. SÖ bör enligt mofion1984/85:1916 (s) yrkande 3 göra en plan för hur jämställdhetsarbetet i skolanytterligare skall främjas och för hur den sneda rekryteringen fill olikautbildningslinjer skall motverkas. I flera motioner betonas studie- och yrkesorienteringensroll i strävandena att motverka könsbundna studie- och yrkesval, speciellt hosflickorna. I motion 1984/85:2316 yrkande 2 begärs att en systematiskt bedrivenförsöksverksamhet med studie- och yrkesorientering skall genomföras i enlighetmed den fidigare jämställdhetskommitténs förslag. Skolan bör enligt motion1984/85:1870 (m) aktivare uppmärksamma flickornas studie- och yrkesval, upplysadem om att egenföretagande kan vara ett framtida arbete och ge dem en positivsyn på den nya teknikens möjligheter att ge arbete och arbetsuppgifter. Imofion 1984/85:2175 (fp) hemställs dels att SÖ på försök skall anordnasärskilda enkönade kurser i teknik och data (yrkande 2), dels att den prakfiskaarbetslivsorienteringen bör innefatta yrken som är typiska för det motsattakönet samt kompletteras med sommarkurser för arbetslösa flickor för attorientera dem om otraditionella yrkesval (yrkande 3). För att bryta detraditionella yrkesvalen och bredda kvinnornas arbetsmarknad är det enligtmotion 1984/85:2510 (c) nödvändigt med bättre informafion till föräldrarna ochskolans personal. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. Som påpekas i flera av motionerna har genomläroplansbeslut och genom beslut om studie- och yrkesorientering,personalutveckhng m. m. givit skolan ett omfattande ansvar för att verka förjämställdhet i skola och samhälle. I sin anslagsframställning (tryckta delen, R 85:1) har SÖi ett särskilt avsnitt gjort en redovisning av hur arbetet medjämställdhetsfrågor praktiskt bedrivs och vilka planer för en vidare utvecklingsom finns. Situafionen inom området teknik-naturvetenskap redovisas. a. harSÖ i brev fill rektorer inom och gymnasieskolan påpekat att flickorkunnat tillgodogöra sig undervisningen bättre i grupper med enbart flickor mensamtidigt påpekat att sådana grupper inte får bli annat än tillfälligasfimulansinslag i skolarbetet. Annars finns det en risk för en permanent uppdelningi pojk- och flickteknik. SÖ erinrar om att anvisar särskilda medel fill sommarkurseri teknik för flickor. SÖ framhåller också att det finns behov av UbU 1985/86:1mera forskning om flickorna och ämnena teknik och naturvetenskap.