bet · G901SoU19 · 1985-12-31 00:00:00 — om följdlagstiftning till den nya omsorgslagen (prop.1985/86:107) SoU 1985/86:19 I betänkandet behandlas proposition 1985/86:107 omföljdlagstiftning till den nya omsorgslagen. I anslutning härtill behandlas tremotioner, en om tillsyn över omsorgsvårdens personal (m), en om personkretsenenligt omsorgslagen (fp) samt en om behållande av vårdhem för de mestvårdbehövande (m). Utskottettillstyrker propositionen och avstyrker motionerna. Utskottets m-ledamöter reserverar sig beträffandeavvecklingen av vårdhemmen. Fp- och c-ledamöterna avger ett särskilt yttrandebeträffande omsorgslagens tillämpning på de läkepedagogiska instituten. I proposition 1985/86:107 om följdlagstiftning till dennya omsorgslagen har regeringen () föreslagit attanta vid propositionen fogade förslag till 1. lag om ändringi lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2. lag om ändringi lagen (1964:143) om bidragsförskott, 3. lag om ändringi rättshjälpslagen (1972:429), 4. lag om ändringi passlagen (1978:302), 5. lag om ändringi lagen (1985:127) om särskilda organ i landstingskommunerna, 6. lagom ändring i stadgan (1970:88) om enskilda vårdhem m. m. Lagförslagen fogas till betänkandet som bilaga. Motioner väckta under allmänna motionstiden I motion 1985/86:So234 av m. fl. (fp)hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 2), att beslutar att somsin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om en utvidgadpersonkrets i omsorgslagen. Mofiveringtill motionsyrkandet finns i motion 1985/86:Sf283. I motion 1985/86:So241 av m. fl. (m)hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 3), att hos regeringenbegär förslag till sådan 1 1985/86. ändring avomsorgslagen att huvudmännen får rättighet och skyldighet att SoU1985/86:19 behålla det antal vårdhemsplatser för förständshandikappade sombehövs för de mest vårdbehövande. Motion väckt med anledning av propositionen I motion 1985/86:326 av () och SiriHäggmark (m) hemställs att hos regeringen anhåller om förslagsyftande till att även omsorgsvårdens personal skall omfattas av tillsynslagen. Genom beslut antog lagen(1985:568) om särskilda omsorger on-i psykiskt utvecklingsstörda m. fl. (prop.1984/85:176, SoU 27, rskr. Lagen träder i kraft . Denersätter lagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda(omsorgslag). I förevarande proposition föreslås vissa följdändringar iandra lagar till följd av den nya omsorgslagen. En ändring som föreslås i lagen(1962:381) om allmän försäkring innebär att landstingskommuns möjlighet attuppbära pensioner för psykiskt utvecklingsstörda som får vård och försörjningpå bekostnad i huvudsak upphör. Vidare föreslås vissa ändringar avlagteknisk karaktär i lagen (1964:143) om bidragsförskott, rättshjälpslagen(1972:429), passlagen (1978:302), lagen (1985:127) om särskilda organ ilandstingskommunerna och stadgan (1970:88) om enskilda vårdhem m. m. De nyabestämmelserna föreslås träda i kraft som den nya omsorgslagen. Utskottettillstyrker de i propositionen framlagda lagförslagen. Utgångspunkten för den nya omsorgslagen kan sägas vara dei handlingsprogrammet i handikappfrågor angivna grundsatserna om integreringoch normalisering. Omsorgerna syftar till att ge den enskilde störremöjligheter till delaktighet och gemenskap i samhället och skall inriktas påatt utveckla den enskildes egna resurser. Den nya lagen omfattar dels psykiskt utvecklingsstörda,dels personer som på grund av en hjärnskada, föranledd av yttre våld ellerkroppslig sjukdom, har fått ett betydande och bestående begåvningshandikapp,dels slutligen personer med barndomspsykos. Lagen reglerar de insatser som deangivna grupperna behöver utöver dem som socialtjänstlagen och hälso- ochsjukvårdslagen ger. Dessa extra insatser kallas särskilda omsorger och skall uttryckligenvara en rättighet. De särskilda omsorgerna är bl. a. rådgivning och annatpersonligt stöd, sysselsättning, korttidsvistelse utanför hemmet, boende ifamiljehem eller elevhem samt boende i gruppbostad för vuxna som inte kan bo iegen bostad. Den nya omsorgslagen innebär en utvidgning avpersonkretsen jämfört SoU 1985/86:19 med lag. Två grupper hartillkommit, vissa hjärnskadade och personer med barndomspsykos. föreslog i betänkandet Omsorger om vissahandikappade (SOU 1981:26) en väsentligt vidare personkrets. Enligt detförslaget skulle dels alla handikappade barn och ungdomar , delsvuxna människor med psykisk utvecklingsstörning eller barndomspsykos eller medannan bestående eller betydande funktionsnedsättning som inte beror på åldrandeeller psykisk sjukdom omfattas av de särskilda omsorgerna. Vid behandlingen av propositionen med förslag till nyomsorgslag uttalade utskottet med anledning av tre motioner (m, c, fp) följande(SoU 1984/85:27 s.7). Frågan om vilken personkrets som skall omfattas avlagstiftningen är av central betydelse för lagens innehåll och utformning.Frågeställningen inskränker sig nämligen inte enbart till avgränsningen avvilka grupper som kan behöva särskilda omsorger utan måste också innefatta engenomgång av vilka omsorger som behövs för resp. grupp. Det arbete som harutförts av omsorgskommittén och fullföljts av omsorgsberedningen har haft somhuvudsaklig utgångspunkt att göra en översyn av omsorgslag. Desärskilda omsorger som föresläs i propositionen tar därför framför allt siktepå de behov som finns hos de utvecklingsstörda. Utskottet konstaterar även attpropositionens förslag till personkrets innebär en utvidgning så att tvågrupper - vissa hjärnskadade samt personer med barndomspsykos - vilka ståttutanför den nuvarande lagens personkrets, men som har behov som ligger mycketnära de utvecklingsstördas, nu inordnas i omsorgssystemet. Utskottet delar uppfattningen att den nuvarandeomsorgslagen bör revideras och utvidgas. Utskottet biträder därförpropositionens förslag. Den i propositionen föreslagna utvidgningen avpersonkretsen bör emellertid ses som ett första steg i reformarbetet.Utskottet anser att alla handikappade barn och ungdomar borde ges samma stödsom nu föreslås för de ovan angivna grupperna. Som anförs i motionerna (m, c,fp) talar starka humanitära skäl för att också övriga grupper av handikappadebarn som har behov av särskilda omsorger kommer i åtnjutande av den revideradeomsorgslagens rättigheter. Som framkommit en sådan utvidgning ytterligare utredningsarbete. I propositionenframhålls att socialministern har för avsikt att senare återkomma till regeringeni frågan om att utreda behovet av åtgärder för andra grupper av barn ochungdomar än dem som föreslås ingå i omsorgslagens personkrets. Dettautredningsarbete skall enligt utskottets mening inriktas på att precisera vilkagrupper som bör omfattas av lagen och belysa behovet av kompletterandesärskilda omsorger. Utskottet vill vidare kraftigt understryka attutredningsarbetet bör bedrivas skyndsamt. Syftet bör vara att utvidgaomsorgslagen att gälla alla barn och ungdomar som har behov av särskildaomsorger. beslöt att som sin mening ge regeringen tillkänna vad utskottet anfört. I förevarande proposition redovisar statsrådet han tillkallat en arbetsgrupp för en utredning av bl. a. behovet avåtgärder för andra grupper handikappade barn och ungdomar än dem som ingår iden nya omsorgslagens personkrets. I regeringens beslut om bemyndigande atttillkalla den angivna arbetsgruppen hänvisas till utskottets ovan angivna uttalande.Vidare anges att arbetet skall ske med utgångspunkt i propositio- SoU1985/86:19 nen och behandling av ärendet. Särskild uppmärksamhetskall ägnas åt frågan om översyn av lagen (1965:136) om elevhem för vissarörelsehindrade barn m. fl. I motion So234 av m.fl. (fp) hemställsatt ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om enutvidgad personkrets i omsorgslagen (yrkande 2). I motionen hänvisas till denarbetsgrupp som tillsatts för att bedöma behovet av omsorger för andra grupperän de som ingår i den nya omsorgslagen. Motionärerna uttalar att de villunderstryka vikten av att översynen sker skyndsamt och att syftet med den äratt utvidga omsorgslagen till att avse alla barn och ungdomar som har behov avsärskilda omsorger. Utskottet konstaterar att den utredning som harbegärt nu har påbörjats. I regeringens beslut hänvisas till riksdagensuttalande i frågan, av vilket framgår att utredningen skall bedrivas skyndsamtsamt ha det syfte som anges i motionen. Enligt utskottets uppfattning finnsdärför ingen anledning till ytterligare uttalande av . Motion So234(fp) yrkande 2 avstyrks. omsorgslag finns vårdformerna specialsjukhus ochvårdhem, vilka båda utgör ett institutionsboende. Dessa har inte fått någonmotsvarighet i den nya omsorgslagen och skall avvecklas enligt vad som närmareföreskrivs i lagen (1985:569) om införande av lagen (1985:568) om särskildaomsorger för psykiskt utvecklingsstörda m. fl. Den nya lagen utgår i ställetfrån att boende skall vara så normaliserat som möjligt. Barn och ungdomar sominte kan bo i föräldrahemmet har rätt till bostad i familjehem eller elevhem.Vuxna som inte kan bo i en egen bostad har rätt till ett boende i gruppbostad.Dessa skall vara små enheter integrerade i annan bebyggelse och utgöra bostadför fyra till sex personer. I den ovannämnda lagen om införande av omsorgslagen anges(5 §) att nyintagning i vårdhem för barn inte får ske. Nyintagning ispecialsjukhus eller vårdhem för vuxna får enligt samma lagrum ske om det finnssynnerliga skäl. I propositionen om ny omsorgslag anfördes beträffandeavvecklingen av vårdhemmen att då det gällde barn och ungdom ett vårdhem intekan vara en lämplig uppväxtmiljö. Nyintagningar av barn och ungdom förvaraktigt boende i vårdhem skulle därför inte få äga rum och avvecklingen kunnaske relativt snabbt. Även vårdhem för vuxna borde enligt propositionenavvecklas, men det ansågs inte praktiskt möjligt att genomföra en total avvecklingav dessa förrän på . Socialministern framhöll bl. a. att mångapsykiskt utvecklingsstörda har bott på vårdhem, som ärdet enda hem de känner till. Det är därför väsentligt att en utflyttning frånvårdhemmen sker med varsamhet och med hänsynstagande till och efter samråd medvarje enskild individ. Avvecklingen måste även ske med beaktande av depersonella, ekonomiska och andra resurser som kan avdelasför detta ändamål. bedömningskulle det inte gå att helt undvika nyintagningar under avveck- SoU1985/86:19 lingsperioden, men som förutsättning för detta skulle gälla att detfanns synnerliga skäl. I motion 1985/86:So241 av m. fl. (m)hemställs om förslag till sådan ändring av omsorgslagen att huvudmännen fårrättighet och skyldighet att behålla det antal vårdhemsplatser förförständshandikappade som behövs för de mest vårdbehövande (yrkande 3).Motionärerna anför att det inom den stora gruppen utvecklingsstörda finns endel med så svåra handikapp att deras behov av trygghet och omvårdnad endast kantillgodoses inom en institution av det goda vårdhemmets typ. Den nya lagen kanmedföra att de svårast handikappade inte får den vård de behöver. I samband med propositionen om ny omsorgslag behandladeutskottet ett motionsyrkande (m) om modifierade regler beträffande vårdhem förvuxna. Utskottet, som avstyrkte motionen, anförde följande (SoU 1984/85:27 s.15). Målet för omsorgsverksamheten är normalisering ochintegrering. Att bo på ett vårdhem är som framhålls i propositionen ofta attleva helt utanför det vanliga samhället. Vårdhemmen varken ser ut ellerfungerar som ett hem och de intagna har svårt att delta i samhällets gemenskap.Utskottet delar därför socialministerns uppfattning att vårdhem ochspecialsjukhus efter hand bör avvecklas. Då det gäller vårdhem för barn bördetta kunna ske skyndsamt. Då det gäller vårdhemmen för vuxna vill utskottetunderstryka socialministerns ord att utflyttning från vårdhemmen måste ske medvarsamhet och med hänsynstagande till och efter samråd med varje enskildindivid. Det får inte bli så att utvecklingsstörda mot sin vilja tvingas flyttafrån sin invanda miljö till en ny och kanske skrämmande omgivning. Med anledning av vad som anförs i den nu aktuella motionenvill utskottet vidare erinra om bestämmelserna i 5 § i den nya omsorgslagen.Enligt detta lagrum skall psykiskt utvecklingsstörda genom de särskildaomsorgerna tillförsäkras goda levnadsvillkor. De särskilda omsorgerna skall bl.a. anpassas till mottagarens individuella behov. I proposition (prop. 1984/85:176) angavs den principiellautgångspunkten att omsorger om psykiskt utvecklingsstörda skall anpassas ochutformas efter varje individs särskilda behov av stöd och hjälp (prop. s. 25).Bestämmelserna i 5 § anger en inriktning för kvalitetsnivån på de särskildaomsorgerna, vilka skall tillförsäkra utvecklingsstörda goda levnadsvillkor(prop. s. 63). Även när det gäller avvecklingen av vårdhemmen måste dessalagstiftningens utgångspunkter vara vägledande. Avvecklingen får inte ledatill att de människor som bott på vårdhemmen tvingas flytta till en bostad sominte uppfyller den nya lagens kvalitetskrav. En förändring som inte är tillfördel för den psykiskt utvecklingsstörde själv kan inte stödjas på den nyaomsorgslagen, som vill garantera psykiskt utvecklingsstörda goda levnadsvillkor.Utskottet har tidigare understrukit att vuxna utvecklingsstördas utflyttningfrån vårdhemmen måste genomföras med varsamhet och hänsyn till varje individ.När det gäller vårdhem för barn och ungdom har utskottet uttalat attavvecklingen bör kunna ske skyndsamt. Förutsättningen är dock självfallet attde barn och ungdomar som bor på vårdhem kan erbjudas ett gottoch för varje individ lämpligt alternativ som uppfyller lagens kvalitetskrav. Avvecklingen av nuvarande vårdhem sker dels genom attnyinskrivning SoU 1985/86:19 inte sker, dels genom att fullgoda alternativi gruppboende eller enskilt boende utvecklas. Vissa barn och ungdomar har behov av behandlingsinsatserutöver själva boendet. Av lagens bestämmelse om att omsorgerna skall anpassastill mottagarens individuella behov följer att det är nödvändigt att beaktaockså dessa behov. tillgodoses sådana behov ibland av vårdhemmet.Värdefulla insatser på detta område görs t. ex. av de läkepedagogiska instituten. Behov av behandling och habilitering måste enligtutskottets mening även i fortsättningen tillgodoses för att man skall kunnatala om goda levnadsvillkor för psykiskt utvecklingsstörda. Detta följer av attomsorgen skall anpassas och utformas efter varje individs särskilda behov avstöd och hjälp. Utskottetavstyrker med det anförda motion So241 (m) yrkande 3. Tillsyn över omsorgsvårdens personal I motion 1985/86:326 av () och SiriHäggmark (m) hemställs om förslag syftande till att- även omsorgsvårdenspersonal skall omfattas av tillsynslagen. Motionärerna anför att det finns ensärskild anledning att slå vakt om rättssäkerheten för människor som har svårtatt själva föra sin talan. Det är djupt otillfredställande att disciplinära åtgärderi form av varning, erinran och fråntagande av legitimation inte kan skebeträffande personal inom omsorgsvården, ens om någon gjort sig skyldig tillgrova förseelser gentemot vårdlagarna. Lagen (1980:11) om tillsytt över hälso- ochsjukvårdspersonalen m.fl. (tillsynslagen) innehåller bl. a. bestämmelser omallmänna åligganden för personalen om ansvar för fel och försummelser i vården,om ordningen för ansvarets utkrävande samt öm återkallande av legitimation m.m. Frågor om disciplinansvar handläggs av en särskild nämnd, hälso- ochsjukvårdens ansvarsnämnd. Enligt 1 § tillsynslagen omfattas personal vid sjukhus ochandra inrättningar för öppen och sluten vård som drivs av det allmänna,legitimerade yrkesutövare utanför sådana inrättningar samt personal sombiträder sådana yrkesutövare i vården av patienter. I korthet kan konstaterasatt omsorgsvårdens personal inte omfattas av tillsynslagen annat än i den månden är verksam vid en sjukvårdsinrättning eller biträder en legitimeradyrkesutövare med uppgifter som är att hänföra till hälso- och sjukvård. För enutförligare beskrivning av rättsläget hänvisas till utskottets betänkande SoU1984/85:27 s. 19 f. Utskottet behandlade ett liknande motionsyrkande i sambandmed propositionen om ny omsorgslag. Utskottet, som avstyrkte motionen, anfördedärvid följande (SoU 1984/85:27 s. 20). Frågan om utsatta gruppers skydd mot olämplig behandlingoch/eller övergrepp från viss vårdande personal är av principiell betydelse.Det gäller inte minst i fråga om utvecklingsstörda, som inte sällan kan varamycket beroende av personalen som de har särskilt svårt att hävdasina rättigheter eller påkalla hjälp utifrån. Enligt vad utskottet har inhämtat kommeremellertid frågan om ansvarsreglerna för förtroendeläkarna att tas SoU1985/86:19 upp av regeringen under kommande höst. I samband därmed avser manäven att överväga frågan om att eventuellt föra in vissa andra grupper undertillsynslagens bestämmelser. Utskottet vill understryka det angelägna i attregeringen i det sammanhanget också överväger frågan om ansvaret för olikapersonalkategorier inom omsorgsverksamheten. Utskottet har med anledning av den nu aktuella motioneninhämtat att man inom planerar att tillsätta en utredning omolika tillsynsfrågor inom hälso-och sjukvården, bl. a. tillämpningsområdet förtillsynslagen. Utskottet har erfarit att uppdraget även avses komma att omfattafrågan om tillsynslagens tillämpning på personalen inom omsorgsvården. Utskottet vill ånyo understryka det angelägna i attregeringen överväger frågan om ansvaret för olika personalkategorier inomomsorgsverksamheten. Med hänsyn till att frågan redan är aktuell hosregeringen kan dock någon åtgärd inte anses erforderlig. Utskottetavstyrker därför motion 1985/86:326 (m). 1. beträffande lagförslagen attriksdagen antar de i propositionen framlagda förslagen till 1. lag om ändringi lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2. lag om ändringi lagen (1964:143) om bidragsförskott, 3. lag om ändringi rättshjälpslagen (1972:429), Jag om ändringi passlagen (1978:302), 5. lag om ändringi lagen (1985:127) om särskilda organ i landstingskommunerna, 6. lag om ändringi stadgan (1970:88) om enskilda vårdhem m. m., attriksdagen avslår motion 1985/86:So234 yrkande 2, 3. beträffande avvecklingen av vårdhemmen attriksdagen avslår motion 1985/86:So241 yrkande 3, 4. beträffande tillsyn över omsorgsvårdenspersonal att avslår motion 1985/86:326. Närvarande: (), (), JohnJohnsson (s), (), (), (), AnitaPersson (s), (), (), Per (), UllaTilländer (c), (vpk), (), () ochKarl-Gösta (). Reservation > SoU 1985/86:19 Avvecklingen av vårdhemmen (mom. 3 i hemställan) av , och (alla m) som anser dels att det avsnitt i utskottets yttrande som börjar päs. 5 med "Med anledning av" och slutar på s. 6 med "So241 (m)yrkande 3" bort ha följande lydelse: Enligt den nya omsorgslagen skall allaförståndshandikappade ut i s. k. eget boende i eget hem, annat familjehem . Ändå vet alla att inom den stora gruppen utvecklingsstördafinns en del med så svåra handikapp att deras behov av trygghet och omvårdnadendast kan tillgodoses inom en institution av det goda vårdhemmets typ. Om dennya lagens intentioner förverkligas helt ut innebär det att teorierna fått taöver verkligheten. Priset får betalas av några av de svårast drabbade i dengrupp som skulle hjälpas. Resultatet blir antingen att några handikappadevägras den vård de behöver och som både de och deras anhöriga vill behållaeller att många av de planerade nya gruppbostäderna måste inrättas för vård päen sådan nivå att det enda som vunnits med reformen blir en ombenämning - tillstora och onödiga kostnader - från vårdhem till gruppbostad. Utskottet delar därför uppfattningen i motion So241 (m)att den antagna nya omsorgslagen bör ändras så att huvudmännen fårrättighet och skyldighet att tillhandahålla det antal vårdhemsplatser sombehövs för de mest vårdbehövande. Regeringen bör framlägga erforderligaförslag härom. Vad utskottet nu anfört bör ges regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 3 bort hemställa 3. beträffande avvecklingen av vårdhemmen att riksdagenmed anledning av motion 1985/86:So241 yrkande 3 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Omsorgslagens tillämpning på de läkepedagogiska instituten av (), (), Per ArneAglert (fp) och () som anför: Det råder bred politisk enighet om att den verksamhet sombedrivs av de s. k. läkepedagogiska instituten har varit framgångsrik och börkunna fullföljas även . Enligt vår mening är det svårt att se hurdetta går att förena med omsorgslagen i dess nuvarande lydelse. Efter deställningstaganden som gjorts från regeringens sida, senast av frågedebatten , utgår vi emellertid från att regeringen äruppmärksam på detta problem och vid behov tar de initiativ till förtydligandeav lagen som kan bedömas erforderliga. I proposition1985/86:107 framlagda lagförslag SoU 1985/86:19 Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1962:381) om allmänförsäkring' dels att i 10 kap. 2 § ordet "nomadskola" skall bytas utmot "sameskola", dels att 10 kap. 3 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 10 kap. 3§ Därest pensionsberättigad i annat fall än somavses i 2 § under hel månad är intagen i annan anstalt än sjukhus eller ocktillfälligt vistas utom anstalten, äger den som driver anstalten att, i denmån regeringen så förordnar, uppbära så stor del av den pensionsberättigades åmånaden belöpande folkpension, som svarar mot kostnaderna för vården ellerförsörjningen på anstalten, varvid den pensionsberättigade dock skall ägaerhålla visst belopp för sina personliga behov. Vad nu sagts skall ägamotsvarande tillämpning för det fall att den pensionsberättigade åtnjuter vårdeller försörjning mot avgift, som erlägges av kommun eller landstingskommun. Åtnjuter barn, för vilket barntillägg utgår, i annat fallän som avses i 2 § sista stycket under hel månad vård på anstalt eller eljestvård på allmän bekostnad, äger den som driver anstalten eller det kommunalaorgan som svarar för vårdkostnaden att, i den mån regeringen så förordnar,uppbära så stor del av barntillägg för månaden som svarar mot vårdkostnaden. Första stycket gäller inte i fråga Första stycket gällerinte, i fråga om pensionsberättigad som åtnjuter om pensionsberättigad som åtnjuter helinackordering i för helinackordering i för äldre människor. äldre människor eller som bor i gruppbostadeller elevheitt som avses i lagen (1985:568) om särskilda omsorger om pyskisktutvecklingsstörda m. fl. Denna lag träder i kraft . Lagen omtryckt 1982:120. 2 Förslag till SoU 1985/86:19 Lag om ändring i lagen (1964:143) om bidragsförskott Härigenom föreskrivs att 8 § lagen(1964:143) om bidragsförskott' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Bidragsförskottutgives förskottsvis för månad. Vid beräkningen av bidragsförskott för månad skall detårliga belopp, från vilket beräkningen utgår, avrundas till närmaste helakrontal, som är jämnt delbart med tolv. Är årsbeloppet lägre än ,bortfaller bidragsförskottet för den månad beräkningen avser. I den mån bidragsförskott svarar mot fastställtunderhållsbidrag skall från förskott för viss månad avdragas på samma tidbelöpande bidragsbelopp, som den underhållsskyldige må hava erlagt innan hanerhållit underrättelse enligt 7 § andra stycket. Åtnjuterbarn under hel månad Åtnjuter barn under hel månad på statensbekostnad vård på anstalt på statens bekostnad vård på anstalt eller eljest kost och bostad, må bi- eller eljest kost och bostad, må bi dragsförskott ej utgå för den måna- dragsförskott ej utgå för den måna den; dock må förskott utgå för tid då den; dock må förskott utgå för tid då barnet är inackorderat vid nomad- barnet är inackorderat vid samesko- skola. Bor barnet under hel månad i la. Bor barnet under hel månad i institution som anges / lagen elevhem eller gruppbostad, som av- (1967:940) angående omsorger om ses i lagen (1985:568) om särskilda vissa psykiskt utvecklingsstörda eller omsorger om psykiskt utvecklings- på sjukvårdshuvudmannens bekost- störda m. fl.