bet · G901UU16 · 1985-12-31 00:00:00 — Sverigehar regelmässigt motsatt sig lån från IDB till , och , Grunden härtill är att vi i dessa fall har bedömt att rådande omständigheter inte gör det möjligt för resp, land att uppnå den nytta och utvecklingseffekt som lånet enligt svensk uppfattning bör ge, har vidare aktivt verkat för att en låneansökan avseende en jordbrukskredit på 58 i q tillprivata småjordbrukare i , som ännu inte UU 1985/86:16 beviljats,tas upp till behandling i styrelsen. Inomutrikesdepartementet kartläggs vilka möjligheter som finns tillekonomiskt samarbete med regionala organisationer i utöver IDBför att aktivt stödja latinamerikanska integrationssträvanden som främjarekonomiskt oberoende. Imotion 1985/86:U240 av m, fl, (vpk) yrkande 7 hemställs attriksdagen beslutar avslå förslaget om bidrag till IDB på . Imotion U240 beskrivs den interamerikanska () som entvivelaktig förmedlare av svenska bislåndsmedel, medlemskap harkritiserats ända sedan inträdet 1977, framhåller motionärerna, som hoppas attde kontakter som från sida tagits med vissalatinamerikanska finansieringsinstitut och samarbetsorgan skall leda till attSverige överflyttar sitt engagemang till sådana organ. Inga medel för Sverigesdeltagande i IDB bör anvisas för /87, Utskottethar under de senaste tvä riksmötena behandlat mofioner av liknande innehåll.Utskottet har därvid avstyrkt motionerna, bl, a, med hänvisning till attSverige bundit sig vid fortsatta utbetalningar till IDB och till attmedlemskapet i IDB också innebär möjligheter att påverka bankens utlåning iönskvärd riktning. Utskottetanser att även fortsättningsvis bör söka inrikta IDB:s verksamhet påländer och projekt där de tillskjutna medlen kan bedömas få bästutvecklingseffekt. Utskottet vill också erinra om att IDB är endast en av flerakanaler för samarbete mellan och de lafinamerikanska länderna. Detdirekta utvecklingsbiståndet till enskilda länder och organisationer iLatinamerika är som framgår av propositionen numera betydande. Som framgår avbåde propositionen och motionen sker inom utrikesdepartementeten kartläggning beträffande möjligheterna till ekonomiskt samarbete medregionala organisationer i - utöver IDB, Yrkande 7 i motion U240avstyrks mot bakgrund av vad som ovan anförts. attriksdagen med avslag på motion 1985/86:U240 yrkande 7 och res, 2 (vpk) medbifall till proposition 1985/86:100 i denna del till Interamerikanskautvecklingsbanken för /87 anvisar ett förslagsanslag av . Importkontoret för u-landsprodukter (E 6) Utskottettillstyrker regeringens förslag vid punkt E 6 och hemställer attriksdagen till Importkontoret för u-landsprodukter för budget /87 anvisar ett reservationsanslag av , jj F.Diverse UU 1985/86:16 Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m. m. () och Resekostnader för inom utsedda svenska stipendiav.er () Utskottet tillstyrker regeringens förslag vid punkterna F1 och och hemställer 1. att till Ekonomiskt bistånd tillsvenska medborgare i utlandet m. m. för /87 anvisar ett förslagsanslag av ,, 2, att till Resekostnader för inomFörenta nationerna utsedda svenska stipendiater för /87 anvisar ett reserva tionsanslag av , Information om mellanfolkligt samarbete, nedrustningssträvanden och andra utrikespolitiska frågor () Propositionen (s,140-143) ger bidrag, efter ansökan, lillenskilda svenska organisationer som ägnar sig åt information ochopinionsbildande verksamhet inom området mellanfolkligt samarbete,nedrustningssträvanden och andra utrikespolitiska frågor. Större delen avanslaget avser organisationsstöd. Därutöver ställs medel till förfogande förbidrag till särskilda projekt som syftar till att informera om nedrustning ochfredsfrågor. Beräknad ändring 1986/87 Anslag 1985/86 3 92t) 000 Arbetsgruppen för svensk folkriksdag för nedrustning Regeringenanser att tillgängliga medel bör med elt undantag koncentreras pä de centralaorganisationer som redan erhåller dessa. Regeringen gör undantag för Svenskaläkare mot kärnvapen. Del föreligger också möjlighet för folkrörelser ochideella organisationer atl erhålla bidrag genom anslaget för information omfreds- och nedrustningsslrävanden samt från nettot av det s, k, fredslotteriet. Vad gäller anslagsposten Information om freds- ochnedrustningssträvanden, som tilldelats , innevarande budgetär,konstaleras alt dessa projektmedel mötts av elt utomordentligt starkt intressefrän folkrörelsernas och andra ideella organisationers sida. Prövningen avansökningar avseende bidrag lill avgränsade informationsprojekt skerhuvudsakligen tvä gånger inom en särskilt tillkallad beredningsgrupp. För anslaget för information om freds- ochnedrustningsslrävanden föresläs en ökning med 48 000 till . Det kantilläggas alt regeringen har beslutat låta genomföraett nytt lotteri hösten1985 vars nettoöverskott skall användas lill projektbidrag för yy1985/86:16 information kring freds- och nedrustningsfrågor. Lotteriet gavhösten 1984 ell nettoöverskott på knappt 20 milj, kr. Överskottet för är 1985beräknas dock bli lägre. har framhållit (UU 1984/85:8, rskr, 1984/85:168)att det kan finnas anledning för regeringen att något närmare se överprinciperna för bidragsfördelningen. har också framhållit alt det kanfinnas anledning atl invänta erfarenheterna av fördelningen av överskottet fränfredslotteriet. Då två fördelningsomgångar har genomförts bör detnu finnas underlag för en översyn av de kriterier som bör gälla vidfördelningen av projektbidragen, Regeringen avser därför att inom departementetlåta göra en översyn av dessa principer. I mofion 1985/86:U301 av i m, fl, (c)hemställs 1, att riksdagenbeslutar atl hos regeringen begära att den återkommer till medförslag om bidragssystem för fredsorganisationer, 2, att riksdagenbeslutar att anslaget , Information om mellanfolkligt samarbete,nedrustningssträvanden och andra utrikespolitiska frågor fördelas i enlighetmed vad som har föreslagits i motionen, I mofion 1985/86:U309 av m,fl, (fp) hemställs alt beslutar som sin mening ge regeringen tillkänna vad som anförts om ytterligare 1 milj, kr, till fredsorganisationer, somär medlemmar av Fredsråd, I motion 1985/86:U310 av och () hemställs 1, att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omförverkligande av målsättningen att anslaget lill folkrörelsernas informationom fred och nedrustning inom överblickbar tid . bör räknas upp lill ett beloppmotsvarande en promille av försvarskostnaderna, 2, att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omfortsatta fredslotterier, I motion 1985/86:U403 av m, fl, (vpk) yrkande3 hemställs 3, att rekommenderar regeringen att höjaanslagen fill fredsor- ganisalionerna i , berörs ifrågavarande anslag av etlantal motioner vilka behandlar dels principerna för anslagets användning, delsanslagets storlek och fördelningen på olika delposter, I proposifionen föreslås att större delen av anslagetanvänds som stöd för vissa organisationers reguljära verksamhet(organisationsstöd). Till dessa organisationer hör bl, a, utrikespolitiskainstitutet. och ett antal fredsorganisationer. Enda nytill- UU1985/86:16 komna organisation för nästa budgetår är Läkare mot kärnvapen. Den mindre delen av anslaget avses användas för projektbidrag.Sådant kan efter särskild ansökan lämnas till folkrörelser och andra ideellaorganisationer för genomförande av specifika informationsprojekt på nedrustningsområdet.Denna anslagspost föreslås nästa budgetär uppgå till , vilket innebären ökning med . Utöver dessa över statsbudgeten anvisade medel harregeringen beslutat att överskottet från de s, k, fredslotterierna 1984 och1985 skall användas för fredsarbete som bedrivs av fredsrörelser och andraideella organisationer och vars syfte är upplysning, fostran, utbildning ochutvecklingsarbete avseende freds- och nedrustningssträvanden, I samtligafyra motioner föreslås ökat organisationsstöd. Motion U403 uttalar sig härvid för en allmän höjning avanslagen utan all ange något bestämt belopp, medan motion U309 yrkarytterligare 1 milj, kr, att fördelas till de organisationer som tillhörSveriges Fredsräd, detta med hänsyn till dessa frivilliga fredsorganisationersdokumenterat stora betydelse och deras vikliga uppgifter under FN:s fredsår1986, I motion U301 förordas ett generellt organisationsstöd.Ett sådant skulle på ett avgörande sätt förbättra fredsorganisationernasmöjligheter alt arbeta och att ytterligare utvecklas utan atl deras fria ochoberoende ställning skulle kunna ifrågasättas. Detta framstår som än merangeläget, skriver motionärerna, eftersom regeringen favoriserar vissafredsorganisationer framför andra, I motionen föresläs att de samlade medlenanvänds till elt organisa-tionsslöd, Molionärerna önskar atl regeringenåterkommer med förslag om bidragssystem till fredsorganisationerna och vidareatt fredsråd skall beviljas , ur anslaget , I motion U310 anförs bl, a, att anslaget tillfolkrörelsernas information om fred och nedrustning inom överblickbar tid börräknas upp till en promille av försvarskostnaderna. Motionärerna framhållersamtidigt att del främst är organisationsbidraget som härvid bör ökas till enrimlig nivå. Intresset för nedrustningsfrågor och fredsinformation harökat mycket kraftigt . Av de många institutioner ochorganisationer som är verksamma inom detta område är det, som framgår avbudgetpropositionen, endast ett fåtal som erhåller organisationsbidrag frånanslaget , Regeringen har ansett att tillgängliga medel bör koncentreras påde centrala organisationer som redan erhåller sådana, Fredsräd hörtill de organisationer som föreslås fä etl reguljärt bidrag. Detsamma gällerflertalet av de organisationer som tillhör Fredsråd, Övriga ärhänvisade till att söka bidrag för särskilda projekt ur anslagsposten förnedrustningsinformation. Utskottet anser att den beloppsfördelning avseendeorganisationsbidrag som regeringen i är föreslär må synas rimlig med hänsyn till tillgängligt anslagsutrymme. Som tidigare framhållits (UU 1984/85:168) kan det emel lertid finnas anledning för regeringen att närmare se över principerna för bidragsfördelningen. Enligt vad utskottet erfar förbereds nu en sådan översyn inom , I detta arbete bör enligt utskoltels uppfattning särskild tyngd läggas vid överväganden om organisationsbidra- gen, bl,a, mot bakgrund av behovet hos fredsorganisationerna av sådanl UU1985/86:16 slöd. Vad gäller projektbidragen konstaterar utskottet attanslagsposten för Informations- och nedrustningsslrävanden i propositionenföresläs höjd med endast , till . Under de närmastföregående två budgetåren var ökningstakten . Med hänsyn bl, a, tilldet stora antalet ansökningar anser ulskotlet del motiverat att dennaanslagspost höjs med samma belopp som föregående år, dvs, . Utskottetföreslår därför atl frän anslaget A,10 Utredningar m, m, , av demedel som slår till utrikesministerns förfogande för utrednings- ochseminarieverksamhet på det utrikespolitiska området överförs till anslaget F 3Information om mellanfolkligt samarbete, nedrustningsslrävanden och andrautrikespolitiska frågor. Med hänvisning till del anförda avstyrks motion U309 ochyrkande 2 i motion U30I, Yrkande 3 i molion U403 får anses besvarat. Motion U301 tar som nämnts också upp frågan om generelltstöd till fredsorganisalioner. Det är självfallet svårt att utarbeta generella regler förfördelning av bidrag mellan organisationer av olika storlek och inriktning. Delär också svårt all åstadkomma en lämplig avvägning mellan önskemålet omplaneringstrygghel, som slående bidrag kan ge, och den flexibilitet somprojektrelaterade bidrag medför. Också denna fråga bör emellertid kunnaomfattas av den nyssnämnda översyn som förbereds inom . Yrkande 1i motion U301 får därmed anses besvarat, 1 molion LI310 hemställs i yrkande 1 alt anslaget tillfolkrörelserna inom överblickbar lid bör räknas upp lill en promille avförsvarskostnaderna. Enligt utskottets mening finns det självfallet anledningatt räkna med atl det också fortsättningsvis kommer atl finnas behov av stödöver statsbudgeten för informalionsändamål av dei la slag. Utskottet äremellertid inte berett atl nu förorda någon bestämd ökningslakt eller taställning till anslagsbehov som i tiden ligger efter det kommande budgetåret.Yrkande 1 i motion U310 avstyrks därmed, Molionärerna anser del också angelägel att nyafredslotlerier kommer till slånd i första hand , Utskottet konstaterar atl fredslotterierna innebärvälkomna resurstillskott för många organisationer i som har anledningatt i sin verksamhet informera om fred och nedrustning. Lotteriet hösten 1984gav ell nettoöverskott på 20 milj, kr. Överskottet 1985 blev lägre, 12,5 milj,kr. Enligt vad ulskoitel erfar har regeringen beslutat atl även låtagenomföra elt lotteri vars nettoöverskott skall användas fill samma ändamål somde två föregående. Med hänvisning till det anförda får motion U310 yrkande 2anses besvarat. 1, atl , med ändring av budgetpropositionensförslag, till res. 3 (m) Information om mellanfolkligt sattiarbele, nedrustningsslrävanden och s, y,(vpk) andra utrikespolitiska frågor för /87 anvisar ett reservationsanslag av 9 179 i),, .. 2, att riksdagenavslår molion 1985/86:U309, molion 1985/86:U301 JU 1985/86:16 yrkande 2samt motion 1985/86:U310 yrkande 1, 3, att riksdagenförklarar motion 1985/86:U301 yrkande 1, motion 1985/86:U310 yrkande 2 samtmotion 1985/86:U403 yrkande 3 besvarade med vad utskottet anfört, 14, Bidrag till () (F 4) Propositionen (s, 143-144) SlPRl begär för /87ett anslag av 18 671 000kr,, vilket skulle innebära en ökning i förhällande till innevarande budgetårmed drygt 4 milj, kr. Det begärda beloppet avser- förutom pris- ochlöneomrnkning -medel för bl, a, personalförslärkningar, initialkostnader för enny tidskrift samt fortsalt datorisering. De begärda personalförstärkningarnaavser en forskare, en sekreterare/korreklurläsare samt en assistent. SIPRIbegär vidare alt befattningen som redaktionschef omvandlas till en statligtreglerad tjänst. För /87 förutser intäkter pä ca . av försäljning av publikationer, uppdragsverksamhet m,m. För /87 beräknar regeringen medutgångspunkt i ett ettårigt huvudförslag om , en pris- och löneomräkning omtotalt . Regeringen är inte beredd all förorda nägrapersonalförstärkningar eller andra utökningar av verksamheten. 1anslagsframställningen redovisar vilka åtgärder som vidtagits för atlförstärka institutets administrativa kapacitet. Bl, a, har sektionschefernagetts ett direkt ansvar för enheternas budgetkontroll och arbetsplanering. Detfinns anledning utgå frän alt SlPRl även i fortsättningen kommer att fästaavseende vid atl ytterligare förbättra de administrativa reglerna ochrutinerna. I motion 1985/86:U308 av m. fl, (vpk)hemställs att regeringen beslutar att i budgetpropositionen 1986, bilaga 5, F 4Bidrag till SlPRl anslå , utöver vad regeringen har föreslagit. I motion U308 föreslås atl anslaget höjs utöverregeringens förslag lill del i SIPRI:s anslagsframställning äskade beloppet. 1 propositionen föresläs att SlPRl skall erhålla medel fören oförändrad verksamhet, vilkel innebär ett beräknat påslag om totalt 491 00(1kr, Ulskoitel är i rådande budgetläge inte berett att förorda ytterligare medelför personalförslärkningar eller andra utökningar av verksamheten. MotionU308 avstyrks därför. Utskottethemställer UU 1985/86:16 att med avslag på motion 1985/86:U308 och medbifall till res. 4 (vpk) proposition 1985/86:100 i denna del lill Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut (SlPRl) /87 anvisar ett reservationsanslag av , Vissa åtgärder för rustningsbegränsning ochkontroll (F 5) Utskottet tillstyrker regeringens förslag vid punkt F 5och hemställer att till Vissa åtgärder för ruslningsbegränsrungoch kontroll /87 anvisar etl förslagsanslag av , Forskningsverksamhet vid utrikespolitiskainstitutet (F6) Propositionen (s, 147) Forskningsavdelningen vid utrikespolitiska institutet (Ul)omfattar sex forskartjänster. Genom ulbylesverksamliel har Ul under är1985 tillförts 12 gästforskare som möjliggjort en avsevärd ökning avforskningsvolymen. Forskningsresultaten redovisas och sprids genomvetenskapliga publikationer och internationella lidskrifter, genom utgivningav böcker samt genom seminarier och konferenser. Regeringen anser det angeläget atl institutetsforskningsverksamhet klarare inriktas på för utrikes-, säkerhets- ochnedrustningspolitik särskilt relevanta regioner och problem. Verksamheten bör iförsta hand syfta till all utveckla en kvalificer;id kompetens inom ett fätalsakområden. Regeringenberäknar en ökning av anslaget med . 1 molion 1985/86:U302 av i m, fl, (c)hemställs 1, att riksdagenbeslutar atl hos regeringen begära alt en översyn görs av den utrikespolitiskaforskningens samordning samt den säkerhetspolitiska forskningens utformning, 2, att riksdagenbeslutar att som sin inening ge regeringen till känna vad som i motionenanförts om förstärkning av forsknings- och informationsinsatser vidutrikespolitiska institutet. I motion U302 föreslås att regeringen skall genomföra enöversyn av den utrikespolitiska forskningen med särskild betoning på säkerhetspolitiken. Som elt motiv för förslaget anges att del är väsentligt för elt alliansfriiiland som atl ha god möjlighet all göra självständiga säkerhetspolitiska analyser och bedömningar. Det eventuella behovet av ett centrum för säkerhetspolitisk forskning bör klarläggas, Motionärerna tar vidare upp behovet av kvalificeradinformation om UU 1985/86:16 biständsfrågor och om förhållanden i tredjevärlden. Den information som SIDA ger berör endast programländer, skrivermotionärerna, och del kan därtill diskuteras om del är rikligt attinformationsutflödet kontrolleras av samma organ som sköter de bilateralabiståndsinsatserna. Del föreslås all utrikespolitiska intstitutels centralaroll som saklig informatör i utrikespolitiska frågor byggs ut till att omfattaen kontinuerlig bevakning av länderna i tredje världen. En förstärkning i dettasyfte av institutets informations- och forskningsresurser bör åstadkommas isamarbete med SIDA och SAREC, anser motionärerna. Den säkerhetspolitiska forskningen i bedrivs pä enrad olika institutioner. (), utrikespolitiskainstitutet, universitetsinstitutionerna (tvä professurer i freds- ochkonfliktforskning har inrättats i och ), SlPRl samtFolk och försvar är några organ som har olika ställning och uppgifter på deltafåll. Inom utrikesdepartemenlel har en av de politiska enheterna i uppdrag atlbl, a, följa utvecklingen pä området. Säkerhetspolitiska bedömningar görs självfalletockså inom försvarsdepartementet och försvarsstaben. Frågan om ett friståendeinstitut har för övrigt belysts av försvarsulskoltel i betänkandet FöU1980/81:2, Som framhölls redan i belänkandet UU 1984/85:16 villutskottet inte utesluta att det kan finnas anledning för berörda departementatt något närmare överväga vad som skulle kunna göras för atl åstadkomma bättreöverblick över den utrikes- och säkerhetspolitiska forskningen och utredningsverksamheteni , Sådana överväganden skulle kunna ligga lill grund för en bedömningav behovet av ytterligare åtgärder. Utskottet anser del inle påkallat atlriksdagen därutöver nu gör någol uttalande i frågan och fär med del anfördaanse yrkande 1 i inotion U302 besvarat. Motionen innehåller också förslag om förstärkning avutrikespolitiska inslilulels resurser för information och forskning omförhållandena i tredje världen. Det anförs i propositionen att utrikespolitiskainstitutels forskningsverksamhet i första hand bör syfta till atl utveckla enkvalificerad kompetens inom ell fätal sakområden av relevans för Sverigesutrikes-, säkerhels- och nedrustningspolitik, Ulskolleldelar denna bedömning. Utrikespolitiska institutets informationsverksamhet - dessskriftserie och seminarier - uppmärksammar också situationen i ,särskilt då dessa spelar en roll i ett bredare internationellt skeende.Huvuduppgiften för institutet är emellertid inle alt informera om enskildaländer ulan om internationella relationer och problemområden. En fortlöpande informations- och utredningsverksamhet omu-länderna bedrivs, förutom av SIDA, också av specialiserade institutioner somNordiska afrikainstiiulel och Lalinamerikainslilulel. Om även utrikespolitiska institutet skulle ges i uppdragatt ägna sig åt mer systematisk forsknings- och informationsverksamhet omu-länderna skulle detta kräva all ytterligare resurser tillfördes institutet,något som utskottet, mot ovan angivna bakgrund, inle är berett att förorda. Yrkande 2i molion U302 avstyrks därför. Utskottethemställer UU 1985/86:16 1, att riksdagentill Forskningsverksamhet vid utrikespolitiska /87 anvisar etl reservationsanslag av ,, 2, atl riksdagenförklarar motion 1985/86:U302 yrkande 1 besvarat med vad utskottet anfört, 3, atl riksdagenavslår molion 1985/86:U302 yrkande 2, 17, : Förvaltningskostnader (F 7) Ulskotlet tillstyrker regeringens förslag vid punkt F 7och hemställer att lill Stockholmskonferensen:Förvaltningskostnader för /87 anvisar ell förslagsanslag av , 18, : Investeringskostnader (F 8) Utskottet lillslyrker regeringens förslag vid punkt F 8och hemställer atl lill Stockholmskonferensen:Investeringskostnader för /87 anvisar etl reservationsanslag av1 , 19, Forskningssamarbete med europeiska gemenskaperna (F9) Propositionen (s, 149-150) godkände (prop, 1975:86, NU 29, rskr.172) ell samarbetsavtal mellan och den Europeiska atomenergigemenskapen(Euratom) inom området för styrd lermonukleär fusion och plasmafysik. anslöts den svenska forskningen inom området fusionsenergi till detgemensamma europeiska forskningsprogram som bedrivs av Euratom, Även Schweizdeltar i della samarbete, deltagande i fusionssamarbetet med EG haringående prövats. Slutsatsen av denna prövning är all det är av största viktför att delta i det europeiska forskningssamarbetet ocksä ifortsättningen. Våra relationer på olika områden med EG är redan väletablerade, och EG inbjuder oss all delta i olika rådgivande organ och tillsamarbetet inom t. ex fusionsforskningen. Det nya ramavtalet med påforsknings-och utvecklingsområdet är etl ytterligare steg mot vidgade kontakter,som kan få positiva återverkningar på den tekniska utvecklingen i vårt land ochbetydelse för svensk industri. bidrar enligl samarbetsavtalel tillEuralom-programmel med elt belopp som förhåller sig till Euratoms kostnad förfusionsprogrammet som BNP lill summan av EG:s, och SchweizBNP närmast före föregående år. För /86 finns 42 milj. kr, anvisat förforskningssamarbete med EG under anslaget F 9, Enligt de beräkningar som EFNhar gjort kommer /87 ca 41 milj, kr, all behöva anvisas förden allmänna,avtalsbundna delen av forskningssamarbetet samt 1 milj, kr. dendirekta avgiften lill JET. Motion UU 1985/86:16 I motion 1985/86:U303 av i m, fl, (c)hemställs alt beslutar att avslå regeringens förslag om medel lillForskningssamarbete med europeiska gemenskaperna för /87, I motion U303 föreslås att avslår regeringensförslag om medel till fusionssamarbete med de europeiska gemenskaperna.Motionärerna ifrågasätter bl, a, rimligheten av atl delta i etl sådantforskningssamarbete eftersom kärnkraften endast övergångsvis skall utnyttjasför energiförsörjning i , Dessutom, heter det i motionen, tordeanvändning av fusionsreaktorer för kommersiell drift ligga mycket långt fram itiden, om del överhuvud taget går att lösa de tekniska problemen kringfusionskraften. Centraliseringen och sårbarheten skulle vidare bli mycketslor, bör därför avveckla sitt internationella samarbete pådella område och medlen i stället användas för satsningar på bioenergi m, m. Som framgår av propositionen har deltagande ifusionssamarbetet med EG ingående prövats. På grundval av slutsatserna i densärskilda utredning (Ds UD 1984:5) som gjorts har regeringen föreslagit altSverige borde kvarstå i det nuvarande samarbetet. Utskottet som under förra avstyrkte en molionmed liknande innehåll är av den uppfattningen atl del är värdefullt för Sverigeall ha möjlighet att delta i det europeiska fusionssamarbetet.