bet · G901AU14 · 1985-12-31 00:00:00 — Det ärsjälvklart att en väl skött arbetsförmedling med starka lokala enheter skallvara den stabila grunden för förmedling av jobb och för att ta hand om destödåtgärder som behöver finnas. Det måste dock vara en fördel och ge mer tidöver för aktivt förmedlingsarbete, om en del arbetsuppgifter kan överföras påförtnedlingar knutna till yrkesområden med speciella behov. Den offentliga arbetsförmedlingen bör enligl motionärernakunna tillhandahålla en god service över hela arbetsmarknaden. Den skall iprincip vara en förmedling för alla. Därför behövs kännedom om alla ledigaplatser för extern rekrytering och ett väl utbyggt kontorsnät med god tekniskutrustning. När en sådan service finns tillgänglig för alla ulan avgifl, kanman inle se några nackdelar med privata förmedlingar som komplement. Tvärtomskulle det förmodligen förbättra servicen till såväl arbetssökande somarbetsgivare och innebära en stimulerande utmaning för de offentligaförmedlingarna. Därför bör det göras en översyn av arbelsförmedlingslagen med målsättningenatt tillåta mer än en form för arbetsförmedling. Även ikommiltémotion 494 (c) begärs en översyn av arbelsförmedlingsla- gen.Översynen bör vara total och skall ha till syfte all lägga fram förslagom AU1985/86:14 alternativ och komplement till de offentliga arbetsförmedlingarna.Det finns specialområden där den offentliga förmedlingen visat bristandeeffektivitet. En slörre öppenhet för privata arbetsförmedlingar skulle fågynnsamma effekter för de arbelssökande och även medföra att de offentligaarbetsförmedlingarna stimuleras lill en större effektivitet och serviceanda. Utskottet kan lill den nu lämnade redovisningen förmotionsyrkandena om arbelsförmedlingslagen foga att förordade enöversyn av denna lag för ökad klarhet och bättre redaktionell utformning menulan omprövning av den allmänna inriklningen. På den punkten avgav företrädarnai kommittén för moderala samlingspartiel, och engemensam reservation. 1 denna förespråkades en översyn av lagen med syfte attmedge alternativ och komplement lill den offentliga förmedlingen. De restriktioner arbetsförmedlingslagen lägger på annanförmedlingsverksamhet än den offentliga gäller verksamhel som är avgiftsbelagd.Däremot slår del var och en fritt alt bedriva arbetsförmedling om ersättninginte tas ut av arbetsgivare eller arbetssökande. Lagen kräver endasl att sådanförmedling skall anmälas till AMS, och den är underkastad styrelsens tillsyn.När det i motionerna krävs ändringar i arbetsförmedlingslagen måste dellasåledes tolkas som alt motionärerna förespråkar vidgade möjligheter att bedrivaen förmedling som är avgiftsbelagd. utsågs dock endast i molion A804 (m). Utskottet kommer i nästa avsnitt om kullurarbelsförmedlingentillbaka till frågan om avgiftsbelagd förmedling på del speciella områdel. Härgäller del alltså ett mer generellt tillåtande av avgiftsbelagdarbetsförmedling vid sidan av den kostnadsfria offentliga förmedlingen. Denfrågan har vid olika tillfällen tidigare prövats av . Senast skeddedet då på förslag av utskottet (AU 1985/86:4) avslog sexmotioner med begäran om en översyn av arbelsförmedlingslagen med sammainriktning som här aktualiserats på nytt. Några nya argument har inle framförtssom skulle ge anledning att frångå sitl ställningstagande tidigareunder . pågår inom enteknisk översyn av lagen, såsom majoritet har förutsatt. Däremotkan det inle bli tal om alt ändra lagens allmänna inriktning, dvs. en påinternationella konventioner grundad restriktivitet mot avgiftsbelagdarbetsförmedling. Därför avslyrker utskottet de föreliggande motionernas kravpå översyn av arbetsförmedlingslagen. Från moderala samlingspartiets sida föreligger vidareyrkanden om upphävande av lag om allmän platsanmälan. Yrkandenaframställs i partimolion 1985/86:A225 och i kommiltémotion 1985/86:495. I bådamotionerna begärs all lagen skall upphöra att gälla från . Sommotiv för åtgärden anförs att lagen inle ulgör något effektivt instrument föratt förbättra arbetsförmedlingen, utan den leder till koslnader och problem försåväl förelagen som förmedlingen. Liknande yrkande har tidigare framställts av moderalasamlingspartiet utan att vinna bifall. Utskottet anser liksom tidigare alt lagen är ett betydelsefullt hjälpmedel för arbetsförmedlingen att få en så långt möjligl fullständig överblick över den dagsaktuella efterfrågan på arbetskraft. sådanigrepp om arbetskrafisefterfrågan blir så mycket mer önskvärt efter AU1985/86:14 hand som förmedlingens möjligheter förbättras alt med datateknikenshjälp matcha arbetssökande och lediga platser. Motionsyrkandena avstyrks sålunda. 1 ett senare avsnitt om förmedling avkorttidsanställningar redovisas ett motionsyrkande om viss inskränkning avlagens tillämpningsområde. Slutligen i delta avsnitt tar utskottet upp yrkandena imotion 1985/86: A727 av m.fl. (vpk) om obligatorisk platsförmedlingm.m. 1 motionen framhålls alt det inle bör vara arbetsgivarna som bestämmer vemsom skall anställas. Del helt avgörande inflytandet bör i stället ligga hossamhällel och de arbetandes organisationer. En obligatorisk arbetsförmedlingskulle även göra del lättare för kvinnorna alt komma in på arbetsmarknaden.Slutligen skulle en obligatorisk arbetsförmedling förhindra "yrkesförbud"och andra former för svartlistning på arbetsmarknaden. Förekomsten avsvartlistning, personundersökningar och åsiktsregistreringar på arbetsmarknadenbör för övrigt förbjudas i lag. Utskottet har tidigare behandlat molsvarandemotionsyrkanden, i betänkandet AU 1985/86:4. Sammanfattningsvisangav ulskoltet alt de problem det här är fråga om i första hand bör angripasgenom ett ökat inflytande över företagens personalpolitik inom de ramar sommedbestämmandelagen ger. Med hänvisning lill uttalandena i det nyssnämndabetänkandet avslyrker utskottet motion A727 i de aktuella delarna. Arbetsförmedling på kulturområdet är inom den offentligaförmedlingen organiserad på det sätt som strax skall närmare anges. av kulturarbetare vid vissa centrumbildningar med anlitandeav arbetsförmedlare anslällda hos arbetsmarknadsverket. Helt fristående frånden offentliga förmedlingen är fyra organisationsförmedlingar verksamma påområdet. De bedriver, med lillslånd av AMS, en avgiftsbelagd verksamhel.Avgifterna får dock endast läcka organisationernas egna kostnader och fårsåledes inle ge vinst. Därutöver finns tre förmedlingar som är de enda i landetsom har rätt all verka i vinstsyfte. De arbetar med förmedling av tonkonstnärerpå det internationella planet. Den offentliga kulturarbetsförmedlingen är organiserad påfyra kullurar-betssektioner vid de nuvarande distriktskontoren i ,, och som under sig har var sin region. Dessutom finnssärskilda kulturarbelsförmedlare placerade i , , ochÖrebro. föreslog - enhälligt - alt den offentligakulturarbetsför medlingen i fortsättningen skulle organiseras som en frislående statlig stiftelse. Kommiltéförslagel biträddes av del slora flertalet remissinstanser- dock inte av AMS som i stället föreslog en annan organisationsform. I enlighel med delta förslag av AMS förordas av regeringen alt den offentliga kulturarbetsförmedlingen blir kvar inom arbeismarknadsverkei men alt de nuvarande kulturarbetssektionerna ombildas till kulturarbetsförmedlingar med befogenheter och uppgifter som arbelsförmedlingskontor. Därigenom avses kulturarbetsförmedlingen få en starkare ställning inom verkets orga- H nisation.Varje kullurarbetsförmedling skall, liksom sektionerna gör , AU1985/86:14 svara för sin region som omfattar flera län. Deras ansvarsområdeeller upptagningsområde, om man hellre vill uttrycka saken så, kommer sålundaall avvika från den nya förmedlingsorganisation som behandlats i del föregåendeavsnittet. Regeringens förslag till omorganisation av den offentligakulturarbetsför-medlingen har mött följande reaktioner i de föreliggandemotionerna. Moderala samlingspartiet yrkar i kommiltémotion1985/86:495 att regeringens riktlinjer skall avvisas av . I motionenanförs alt på en arbetsmarknad med friare konkurrens och ett bredare och mervarierat serviceutbud inom arbelsförmedlingsområdel kommer behovel av en omfattande,särskilt organiserad kullurarbetsförmedling inom AMS att vara litet. Dettabehov kommer att kunna tillgodoses av fria förmedlingar. finns delpå delta område frislående förmedlingsorganisalioner. accepterar enligl kommiltémotion 1985/86:494att AMS i en eller annan form är verksam inom denna sektor. Del är emellertidolämpligt att förmedlingen av aktiviteter och tjänster inom denna sektoromfattas av ett monopol på arbetsförmedling där andra aktörer kan verka endasl genomdispenser. Som propositionen visar innebär kulturarbetsförmedling också en långrad andra tjänster (reseplanering och hotellbokning exempelvis) som ligger vidsidan av normal arbetsförmedling. Framgångsrik verksamhet på detta områdeförutsätter ett såväl nationellt som internationelll marknadskunnande som intelämpligen låter sig utövas i myndighetsform. Motionärerna säger sig såledeskunna acceptera att AMS verkar på kulturområdet, men verksamheten böravregleras och fri etablering för kulluruppdragsförmed-ling tillåtas. Detta börenligt motionen ges regeringen till känna. Även m. fl. (fp)vill i motion 1985/86:492 att skall delge regeringen att det inte ärrimligt att de offentliga arbetsförmedlingarna har monopol på kulturarbetsförmedling. 1 sitl i ärendet avgivna yttrande (KrU 1985/86:6 y)konstaterar kulturutskottet att motionärerna inte vänder sig emot en offentligkullurarbetsförmedling men önskar all nuvarande begränsningar av förmedling iandra former skall upphöra. Delta förutsätter en ändring i lagen (1935:113) medvissa bestämmelser om arbetsförmedling. anser för sin del attdet skulle vara olämpligt om kullurarbelsförmedlingen skulle regleras enligtandra principer än de som gäller för förmedlingen i övrigt. Utskottet avstyrkerdärför motionerna i vad avser förslag om en friare etableringsrätt då detgäller kullurarbetsförmedling. gör samma bedömning. 1 vadsärskill gäller avslagsyrkandet i motion A495 (m) skall tilläggas alt delta börses i samband med det i samma molion framställda yrkandet om ändringar iarbetsförmedlingslagen så att privata arbetsförmedlingar kan etableras redanfrån nästkommande årsskifte. Det yrkandel har utskottet avstyrkt i del föregående.Slutsatsen blir att arbetsmarknadsutskottet liksom kulturutskottet ställer sigbakom regeringens förslag lill ny organisation för kullurarbelsförmedlingen,medan motionerna avstyrks i förevarande delar. Med anledning av vad kulturutskottet anfört i anslutningtill sin tillstyrkan av regeringsförslaget bör framhållas följande. Den föreslagna nya organisationen bör inle utesluta attandra lösningar på AU 1985/86:14 detta område kan bli aktuella . med frislående kulturarbetsförmedlingar ger ökade möjligheter attpröva olika arbetsmetoder med särskild hänsyn till förhållandena inomkultursektorn. Det är vidare viktigt att de arbetsmarknadspoliliska insalsernaäven i fortsättningen utformas på elt sådant sätt att de överensstämmer medkulturpolitiska utgångspunkter. Med hänsyn till uttalandet i propositionen attförmedlingsverksamheten bör bedrivas i nära samverkan med bl. a.centrumbildningarna får förutsättas att samma förhållanden kommer all gälla förövriga nu verksamma förmedlingar. I motion 1985/86:491 av () och AnneWibble (fp) aktualiserasdenförmedlingsverksamhet som främst arbetar på detinternationella planet. Motionärerna erinrar om att Rikskonserler har fålltillstånd att bedriva försöksverksamhet med arbetsförmedling i vinstsyfte pådel internationella planet för musiker och scenariister. Denna verksamhel börbyggas ut och bedrivas utan restriktioner. Avsikten är alt denförsöksverksamhet som inletts och som bedrivs med lillslånd från AMS skall pågåunder för att därefter utvärderas. anser liksom motionärerna att del ärangelägel med alternativa insatser för att underlätta för svenska musiker ochscenariister alt komma ut på den internationella marknaden men finner inte ensärskild framställning från sida vara påkallad med anledning avmotionen. Med hänvisning till denna bedömning från kulturutskottets sida somarbelsmarknadsutskottet ansluter sig lill avstyrks motion 491. Med anledning av förslag av förordas ipropositionen alt den offentliga kullurarbelsförmedlingen skall ta ut avgifterför tjänster som inte kan anses utgöra arbetsförmedling, exempelviskontraktsskrivning och hotellbokning. Moderala samlingspartiet i kommiltémotion 1985/86:495 ochMargareta m. fl. (fp) i motion 1985/86:492 vill att regeringens förslag idenna del skall avvisas. Enligl molion 495 (m) öppnar del föreslagna avgiftsuttagetvägen för att ta betalt också för andra tjänster, vilkakostnadsfritt bör stå till de arbetssökandes och arbetsgivarnas förfogande. Detkan också medföra att arbetsmarknadsverket binder större resurser än vad somannars skulle bli fallet till servicefunktioner som andra fria förmedlingarklarar bättre. I motion 492 (fp) hävdas att del ofrånkomligen blirsvårigheter alt skilja själva förmedlingsarbelet från sådan service somkonlraktsskrivning, hotellbokning och reseplanering. anser däremot i kommiltémotion 1985/86:493 altdet är rimligt att det finns en viss möjlighet ta ul avgifter för den lyp avtjän.sler som avses i propositionen. Även dessa motionärer menar dock att delär svårt att avgöra vad som skall avgiflsbeläggas. Den föreslagna rätten att taul avgifter bör därför närmast betraktas som försöksverksamhet, och regeringenbör återkomma till med en utvärdering av hur verksamheten utfallit,vilkel bör ges regeringen till känna. Liksom kulturutskottet tillstyrker arbetsmarknadsutskottetförslaget att den offentliga arbetsförmedlingen skall kunna ta ut avgifter för vissa tjänster 13 som inleinnefattar ren arbetsförmedling. Motionerna 492 och 495 i här AU 1985/86:14aktuella delar avstyrks alltså. Med anledning av förslaget om utvärdering i motion 493(fp) erinrar kulturutskottet om att den nya verksamheten medavgiftsfinansiering enligl propositionen skall utgöra en försöksverksamhetunder och att verksamhelen bör utvärderas. konslaleraratt motionen i denna del är tillgodosedd. instämmerhäri med tillägget att det ligger i sakens natur alt delges enredovisning för utvärderingens resultat med hänsyn till att det gäller ettprincipiellt nytt inslag i förmedlingsverksamheten. Med hänvisning till dessauttalanden anser ulskotlet att motionen av bör kunna lämnas utanåtgärd. I övrigt ger vad som anförts i propositionen omkulturarbetsförmedlingen inte ulskotlet anledning lill särskill yttrande. Förmedling av korta och tillfälliga arbeten I propositionen framhålls att den offentligaarbetsförmedlingen svarar för en relativt begränsad del av förmedlingenav korttidsanställningar. Flertalet kommer till stånd genom annonser ellerefter kontakter mellan arbetsgivare och arbetssökande, antingen direkt ellervia vänner och bekanta. Vidare förekommer privat arbetsförmedling som sägs hastor omfattning särskill på kontorsområdel. Det är förmedlingar som drivs avorganisationer och som antingen - efter lillslånd av AMS - får ta ut avgiftereller tillhandahåller en avgiftsfri service. Arbetsmarknadsministern uttalar i propositionen att honser det som synnerligen viktigt gentemot både sökande och arbetsgivare attförmedlingen intensifierar sina insatser när det gäller korttidsarbeten. Somskäl härför anges alt fler arbeten därmed kommer att anmälas till förmedlingenoch att möjligheter skapas att ge de arbetssökande en bättre och bredareservice. I denna del är arbetsmarknadsministern ense med , som ocksåsåg förmedling av korttidsarbeten som en viktig uppgift för den offentligaarbetsförmedlingen. Däremot vill arbetsmarknadsministern inle biträdakommitténs förslag om försök med avgiftsbelagd '"överservice" åtarbetsgivare på kontorsområdet, t. ex. hjälp med inbetalning av skaller ochsociala avgifter. Arbetsmarknadsministern menar att avgiftsbelagd service inomden offentliga förmedlingen bör begränsas till del särpräglade område somkulturarbetsförmedlingen ulgör. Frågan om avgiftsuttag i sådana fall harberörts i det närmast föregående avsnittet. avvisar i kommiltémotion 1985/86:494 vad somanförs i det förevarande avsnittet av propositionen! begärs enändring I lagen om allmän platsanmälan. Skyldigheten för arbetsgivare att anmäla lediga plalserlill den offentliga arbetsförmedlingen omfattar anställningar som beräknas pågå minsl . Kortare anställningar behöver alltså inle anmälas. I motionen hävdas att lagen inte bör omfatta arbeten som varar . För sådana korttidsanställningar är det inle rimligt alt kräva plalsanmälan. Merparten av korttidsanställningarna förmedlas via andra kanaler. Det torde också vara ell effektivare säll än att låta AMS intensifiera sina insatser förkorttidsarbeten. Regeringenbör få i uppdrag att lägga fram förslag om erforderlig lagändring i AU1985/86:14 enlighet med vad som anförts i motionen. Utskottet anser för sin del alt detinle kan riktas invändningar mot arbetsmarknadsministerns uttalanden lillförmån för intensifierade insatser från den offentliga förmedlingens sida ifråga om korttidsanställningarna. Andelen sådana anställningar torde ha ökat.Vidgade insatser på detta förmedlingsområde kan bl. a. vara till hjälp förungdomar, som ofta utnyttjar vikariat och tillfälliga jobb som elt sätt att blietablerade i arbetslivet. Med denna inställning är det inte förenligt all begränsaarbetsgivarnas anmälningsskyldighet i fråga om lediga platser på det sätt somföreslagits i molion 494. Den avstyrks följaktligen av ulskoltet. Ackvisition av platser för praktik och arbetslivskontakter Regeringen föreslår i enlighet med attarbetsmarknadsverket normalt skall ha ansvaret för ackvisitionen avpraklikplalser på samma säll som är fallel . Det skall sedan vara skolanssak att ansvara för fördelningen av platserna och för praktikens genomförande.När det inte är fråga om kollektiv ackvisition av plalser bör dock skolornaäven i fortsättningen själva sköta ackvisitionen. Lokalt skall kommunen ocharbetsförmedlingen kunna komma överens om en annan uppdelning än som förordalsi propositionen. yrkar i kommiltémotion 1985/86:494 allregeringens riktlinjer för ackvisition av praklikplalser skall avslås. Somgrund härför hänvisas lill förslag i partimotion 1985/86; A255att tilldela kommunerna elt enhetligt utbildnings- och yrkespraktikansvar föralla ungdomar . I den av utbildningsutskottet överlämnade motionen1985/86;Ub237 av () hävdas att ackvisilionsansvaretodelat bör åläggas skolan som huvudman. Motionären anser att detta bäst gagnarden totala praktikverksamhetens mål och syften. Detta bör ge regeringentill känna. I denna fråga förklarar utbildningsulskottel i sittyttrande (UbU 1985/ 86:5 y) all det inte har något att erinra molpropositionens förslag utan för sin del vill ytterligare understryka vikten avvad som i propositionen anförts om samverkan mellan skola och arbetsförmedling.Utskottet finner en sådan samverkan särskilt naturlig mot bakgrund av desenaste årens utveckling av skolans praktikverksamhel. Enligl utbildningsutskottet bör vidare den flexibilitet isamarbetet som är elt villkor för en god praktikackvisition kunna tryggas genomregeringens förslag att skola och arbetsförmedling också skall kunna välja egnamodeller för ansvarsfördelningen. Eflersom huvudprinciperna enligl regeringensförslag skall vara desamma som , förutsätter ulskoltet atthittillsvarande reglering också behålls i huvudsak oförändrad. Sammanfattningsvis föreslår utbildningsutskottet attmotionerna Ub237 och 494 yrkande 5 avstyrks saml att propositionen i den aktuella delen tillstyrks. har för sin del inget alt tillägga till deav utbildningsutskottet gjorda övervägandena utan hemställer att 15 med avslagpå motionerna Ub237 och 494, den sistnämnda i den angivna AU1985/86:14 delen, godkänner regeringens förslag till riktlinjer för ackvisitionav praklikplalser. Under denna rubrik i propositionen informeras omfrågor angående AMS och länsarbetsnämndernas styrelser. består av 13 ledamöter.Generaldirektören är ordförande och överdirektören vice ordförande.Arbetsmarknadsparterna är företrädda på så sätt att tre ledamöter är utsedda påförslag av LO, två på förslag av TCO och en på förslag av /SR. Treledamöter kommer från SAF. De återstående två ledamöterna utses för allsärskilt bevaka jord- och skogsbruksfrågor resp. kvinnofrågor. föreslog vissa ändringar i styrelsenssammansättning, bl. a. att och Landstingsförbundetskulle bli representerade. I propositionen hänvisas till att slyrelsefrågorbehandlats i verkslednings-kommitténs belänkande (SOU 1985:40) och att delbetänkandet bereds inom . Arbetsmarknadsministernuttalar alt det bör ankomma på regeringen alt fastställa den närmaresammansättningen av . Redan nu vill hon emellertid uttrycka denprincipiella uppfattningen att parterna på arbetsmarknaden bör vara företräddai styrelsen. Del framhålls också som viktigt all styrelsens sammansättningåterspeglar ireparlssamverkan mellan staten och arbetslagar- och arbetsgivarorganisationerna. var inle enig i sitl ovannämnda förslagbelräffande . Företrädarna för moderata samlingspartiel,och reserverade sig var för sig. SAF-företrädarenavgav ett särskill yttrande. Moderala samlingspartiel anför i kommiltémotion1985/86:495 all arbetsmarknadens parter sedan lång lid har en hell dominerandeställning i . Detta medför en lång rad problem med målkonflikterför såväl regering och riksdag som för parterna själva. Mot denna bakgrundreserverade sig den moderate ledamoten i lill förmån för enändrad styrelsesammansättning. Enligt de principer som angavs i denreservationen bör styrelsen rekryteras utanför den krels avarbelsmarknadsparler som dominerar styrelsen. bör denna görasmindre. tillvaralagande av sakkunskapen hos arbetsmarknadens parter bör istället säkras genom alt de ingår i referensgrupper som är tillsatta enligtparitetsprincipen. Dessa rådgivande referensgrupper bör indelas efterarbetsmarknadsverkets huvud-verksamhetsområden. Referensgrupperna skall läggasynpunkter på inom verket framtagna förslag innan dessa behandlas av styrelsen.Motionärerna säger sig slå fasl vid dessa principer och föreslår att riksdagenskall ställa sig bakom dem, varom regeringen bör underrättas. anför i kommittémotion 494 all styrelsen fören myndighet som AMS bör vara parlamentariskt sammansatt. Renl principiellt måste utgångspunkten vara alt korporalivt sammansatta styrelser ej skall förekom- 16 Det ärvidare med tanke på den mycket omfattande verksamhet som AU 1985/86:14 AMSbedriver rimligt att styrelsen får parlamentariska inslag. Verkel är ett av destörsta med sina ca 11 000 anställda och koslnader för samhällel som varierat istorleksordningen . Motionärerna förutsätter att närförslag läggs fram i anledning av verksledningskommitténs betänkandemöjligheterna att ge styrelserna i AMS och dess underorgan en mer renodladparlamentarisk sammansättning noggrant prövas. I avvaktan härpå bör AMSstyrelse få en sammansättning där paritet råder mellan arbetsgivar- ocharbetstagarrepresentanter, vilkel också överensstämmer med de principer Sverigeställt sig bakom i . Detta innebär att bör ha sexrepresentanter vardera för arbetsgivar- resp. arbetstagarsidan. anser i kommittémotion 1985/86:493 attövervägande skäl talar för att Ireparlssamverkan mellan staten och arbetslagar-och arbetsgivarorganisationerna avspeglas i styrelsens sammansättning. Enlämplig sammansättning av styrelsen är enligt motionärernas uppfattning attdessa tre parter får samma tyngd och representation. Förslagsvis kan varderaparten representeras av fyra ledamöter. Dessa synpunkter bör delges regeringen. Utskottetgör för sin del följande bedömning. Arbetsmarknadsparterna har alltsedan AMS tillkomst varitrepresenterade i styrelsen. De har som konstateras i motion 495 (m) utgjortflertalet. Det kan påpekas alt styrelsen från början bestod av nio ledamöter,varav fem företrädare för arbetsmarknadens parter. I övrigt bestod styrelsenbl. a. av verkels generaldirektör och överdirektör som skulle vara ordföranderesp. vice ordförande (se pröp.