bet · G901JuU24 · 1985-12-31 00:00:00 — attriksdagen med anledning av propositionen antar 32 § första stycket i det undermoment 2 nämnda lagförslaget med den såsom Utskottets förslag betecknadelydelsen, 7. beträffandeomedelbar verkställighet attriksdagen med avslag på motion 1985/86: 51 i denna del (yrkande 3) ochmed bifall till propositionen antar 32 § andra stycket i det under moment 2 nämnda lagförslaget, attriksdagen med avslag på motion 1985/86:51 i denna del (yrkande 4) ochmed bifall till propositionen antar 45 § i det under moment 2 nämnda lagförslaget, 9. beträffanderätt till biträde i disciplinärenden attriksdagen avslår motion 1985/86: 51 i denna del (yrkande 5), 10. beträffandetalerätlför JO och JK attriksdagen antar 55 § i det under moment 2 nämnda lagförslaget, 11. beträffandeskadeståndsansvaret för värnpliktiga m. fi. attriksdagen avslår motion 1985/86:47 i denna del (yrkande 1) och motion1985/86:50, 12. beträffandehandläggningen av ersättningsfrågor JuU 1985/86: 24 att med anledning av motion 1985/86:47 i denna del (yrkande 2) antar 5662 §§i det under moment 2 nämnda lagförslaget, att medanledning av propositionen antar övergångsbestämmelserna i det under moment 2nämnda lagförslaget med den såsom Utskottets förslag betecknade lydelsen, 14. att med anledning avpropositionen antar rubriken till det under moment 2 nämnda lagförslaget samt7, 8, 18, 30, 38, 39, 44 och 46 §§ i samma lagförslag med den såsom Utskottetsförslag betecknade lydelsen, 15. att med bifall tillpropositionen antar det under moment 2 nämnda lagförslaget i den mån det inteomfattas av utskottets hemställan i det föregående, 16. att antar det genompropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i , dock medde ändringarna att dels i 20 kap. 2§ andra stycket 3 och i 33 kap. 9§ tredjestycket orden "lagen (1985:00) om disciplinförseelser av krigsmän"byts ut mot "lagen (1986:000) om disciplinförseelser av krigsmän, m.m.", dels tidpunkten för lagens ikraftträdande bestäms till den 1 juni1987, 17. att antar det genompropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1976:600) omoffenfiig anställning, dock med de ändringarna att dels i 10 kap. 4§ 1 orden"lagen (1985:00) om disciplinförseelser av krigsmän" byts ut mot"lagen (1986:000) om disciplinförseelser av krigsmän, m.m.", dels tidpunktenför lagens ikraftträdande bestäms till , 18. att antar det genompropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1974:515) omersättning vid frihetsinskränkning, dock med de ändringarna att dels i 2§orden "lagen (1985:00) om disciplinförseelser av krigsmän" byts utmot "lagen (1986:000) om disciplinförseelser av krigsmän, m.m.", delstidpunkten för lagens ikraftträdande bestäms till , 19. att antar det genompropositionen framlagda förslaget fill lag om ändring i lagen (1975: 1057) medinstruktion för justi-fieombudsmännen, dock med de ändringarna att dels i 21 §tredje stycket orden "lagen (1985:00) om disciplinförseelser avkrigsmän" byts ut mot "lagen (1986:000) om disciplinförseelser avkrigsmän, m.m.", dels fidpunkten för lagens ikraftträdande bestäms tillden , 20. att antar det genompropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1958:205) omförverkande av alkoholhaltiga drycker m. m., dock med de ändringarna att delsi 1 § första stycket orden "13 kap. 6§ luftfartslagen (1957:297)"byts ut mot "13 kap. 1 § luftfartslagen (1957:297)", dels tidpunktenför lagens ikraftträdande bestäms till , 21. att antar det genom propositionenframlagda förslå- JuU 1985/86:24 get till lag om ändring i värnpliktslagen (1941:967), dock med den ändringenatt tidpunkten för lagens ikraftträdande bestäms till den , 22. att antar de genom propositionenframlagda försla gen till a. lag om ändring i lagen (1980: 1021) om militärgrundutbildning för kvinnor, b. lagom ändring i , c. lagom ändring i skadeståndslagen (1972:207), d. lag om ändring i lagen (1940:358) med vissabestämmelser till skydd för försvaret m. m., e. lag om ändring i lagen (1974:202) om beräkningav strafftid m. m., f. lag om ändring i lagen (1975:688) om skyddför viss tjänsteut övning, g. lagom ändring i polislagen (1984: 387), h. lag omändring i rättshjälpslagen (1972:429), i. lagom ändring i lagen (1957:668) om utlämning för brott, k. lag om ändring i lagen (1953:770) om folkrättsligareglers iakttagande i fråga om ansvar för brott av vissa utlänningar, 1. lag om ändring i lagen (1957: 132) med särskildabestämmelser angående domstolarna och rättegången vid krig eller krigsfaram.m., m. lag om ändring i lagen (1942: 87) med särskildabestämmelser angående stats- och kommunalmyndigheterna och deras verksamhet vidkrig eller krigsfara m. m., dock med den ändringen att tidpunkten för lagarnasikraftträdande bestäms till , 23. att avslår motion 1984/85: 2782 iden mån den inte tillgodosetts genom vad utskottet hemställt ovan. På justitieutskottets vägnarKarin Ahrland Närvarande: (), (), BjörnKöriof (m), (), (), (), SvenMunke (m), (), (), iRöstånga (fp), (), (), (),() och (). Reservationer JuU 1985/86:24 Avslag på propositionen (mom. 1) (), () och ()anser dels att de delar av utskottets yttrande som börjar på s.46 med "Utskottet kan" och slutar på s. 60 med "bilaga 5"samt som börjar på s. 62 med rubriken och slutar på s. 68 med "eller motionerna"bort ha följande lydelse: Utskottet vill för sin del mera allmänt uttala att det ioch för sig framstår som eftersträvansvärt att få till stånd en reformering avdet nuvarande militära ansvarssystemet som i sina grunddrag gällt sedan är1948. Försvarsmakten har alltmer både frän totalförsvarssynpunkt och fränmera allmänna förvaltningsmässiga aspekter kommit att i väsentliga hänseendenintegreras i samhället i övrigt. Det kan därför hävdas att behovet av ettsärskilt straffrättsligt ansvarssystem för försvarsmakten inte längre gör siggällande på samma sätt som . Det går emellertid inte att bortse frånatt verksamheten inom försvarsmakten - särskilt under krigsförhållanden ochunder viss fredstida övningsverksamhet - ställer särskilda krav på lydnad,ordning och iakttagande av säkerhetsföreskrifter. Utgångspunkten för en reformär därför att reglerna på det militära området under hänsynstagande till desärskilda förhållanden som nämnts anpassas till det regelsystem som gäller iövrigt i samhället. Beträffande den anställda militära personalen bör ensträvan i reformarbetet på området vara att det för dem så långt det ärmöjligt skall gälla samma ansvarsregler som för andra anställda hos staten. Vadnu sagts har särskild giltighet när det gäller omfattningen av detstraffrättsliga ansvaret förfel i tjänsten. Som framhålls i motion 48 har frågan om ett återinförandeav ämbetsansvaret aktualiserats för statsmakterna. Ett beslut av omen översyn av det straffrättsliga ansvaret för tjänstemän på det statliga ochkommunala området är att vänta redan under innevarande ; enutgångspunkt för denna översyn kan förutses bli att en reell skärpning avstraffansvaret kommer till stånd (se KU 1985/86: 11 y). I detta läge och med hänsyn till det samband somföreligger mellan ansvarssystemet för den civila förvaltningen och det för denanställda militära personalen anser sig utskottet inte kunna ställa sig bakomförslaget att nu skall besluta om en genomgripande reform av detmilitära ansvarssystemet som innebär att det straffrättsliga ansvaret i alltväsentligt slopas. Enligt utskottets uppfattning bör resultatet av den översynsom kommer att begära avvaktas innan ställning tas till en reform avdet militära ansvarssystemet. Redan medhänsyn till det nu anförda anser utskottet sålunda att den i . , propositionenföreslagna reformen nu inte bör genomföras. . , För ett sådant ställningstagande talar även den kritik isak som kan riktas mot viktiga delar av förslagen i propositionen. I dettahänseende vill utskottet bl. a. peka pä att propositionen innebär att det ifredstid avses gälla skilda regler för anställda på militära tjänster och förbl. En sådan ordningframstår för utskottet som olämplig. Nackdelarna JuU 1985/86: 24 framträdersärskilt tydligt när värnpliktiga och anställda tjänstgör tillsammans ikrigsorganiserade förband. Trots att de fullgör likartad tjänstgöring med sammaansvar kommer de att vara underkastade skilda disciplinregler med bl. a. olikaslag av disciplinpåföljder. Utskottet anser att en sådan ordning inte börtillskapas. Tvärtom är det, såsom understryks i motion 48, angeläget att detkommer att råda ett enhetligt ansvarssystem för hela försvarsmakten. Närdet gäller den föreslagna lagen om disciplinförseelser av krigsmän anserutskottet att invändningar kan riktas bl. a. mot regleringen beträffandeåtalsanmälan i sådana fall dä en disciplinförseelse också utgör brott enligtstraffrättsliga bestämmelser. I detta hänseende innebär förslaget följande. Enligt16 § skall som huvudregel gälla att, om en krigsman kan antas ha begått endisciplinförseelse och han genom sitt förfarande kan misstänkas även ha gjortsig skyldig till brott, han skall anmälas till åtal för brottet, om inte annatföljer av 17 §. Av17 § första stycket följer att,åtalsanmälan inte behöver göras i fråga om delsbrott för vilka svårare straffan böter inte föreskrivs, dels ett antaluppräknade brott i vilka har både böter och fängelse i straffskalan.I paragrafens andra stycke anges att åtalsanmälan dock alltid skall göras bl.a. om det finns skäl anta att påföljden inte kommer att stanna vid böter. mening innebär den sålunda föreslagna regleringen att det intekommer att råda någon skarp gräns mellan vilka förfaranden som skall anmälastill åtal och vilka som skall kunna beivras i disciplinär ordning. I praktikenkommer det med en sådan ordning att uppstå oklarhet i fråga om hur ett enskiltfall skall behandlas. Något sådant kan, i linje med vad som sägs i motion 48,inte godtas med hänsyn till det grundläggande kravet på att rättstillämpningenskall vara förutsebar. Avförslagen i propositionen följer att den nuvarande krigsrättsorganisationenskall avskaffas. Systemet med krigsrätter innebär i korthet att underkrigsförhållanden krigsrätt i stället för allmän underrätt skall vara domstolför avdelning av försvarsmakten. Krigsrätter skall vara inrättade vid militärastaber. Som åklagare tjänstgör en krigsfiskal, som närmast får anses varaknuten till krigsrätten. Utredningsförfarandet förutsätts till stor del ske vidkrigsrätten. Utskottetvill i sammanhanget erinra om de stora krav som kommer att ställas pårättsväsendet under ett krigsläge. Verksamheten inom rättskipningen måste dåkunna tillgodose högt ställda anspråk pä bl. a. flexibilitet, rörlighet ochsnabbhet i avgörandena. Dessa anspråk anser utskottet attkrigsrättsorganisaUonen kan tillgodose framför allt till följd av krigsrätternasnärhet till fältförbanden. Även om det från principiella utgångspunkter iförstone kan synas tilltalande att även brottmål med anknytning till militäraförhållanden handläggs av ordinarie civila organ inom rättsväsendet, anserutskottet att det med en sådan ordning inte finns förutsättningar att kunnatillgodose de krav som en krissituafion ställer. den finnerutskottet det betänkligt att krigsrättsorganisationen likväl före- JuU1985/86: 24 slås bli avskaffad. Sammanfattningsvis anser utskottet att medbifall till motion 48 bör avslå propositionen och de därtill anknytandemotionerna 47 (yrkande 2), 49, 51 och 2782. dels att utskottets hemställanunder moment 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande avslag på proposition1985/86:9 att med bifall till motion 1985/86:48 avslår propositionensamt motion 1985/86:47 (yrkande 2), motion 1985/86:49, motion 1985/86:51 ochmotion 1984/85:2782. Skadeståndsansvaret för värnpliktiga m. fl. (mom. 11) (), (), (),(), i (fp), () och ElvingAndersson (c) anser dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s.61 med "Såväl lagutskottet" och slutar på s. 62 med "motion50" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening utgör materielförlusterna ettallvarligt problem genom att de orsakar försvarsmakten stora och onödigakostnader. Brister i utrustningen återverkar också pä de enskilda soldaternasoch förbandens förmåga att lösa sina uppgifter. Det är därför enligt utskottetsmening ytterst angeläget att förlusterna begränsas så långt som det är möjligt.Under senare år har åtskilliga åtgärder vidtagits i detta syfte. Sålunda harman inom försvarsmakten försökt stärka de värnpliktigas känsla för ansvar förderas personliga utrustning genom anvisningar för handhavandet ochmaterielkontroller. Andra åtgärder som genomförts är exempelvis försök medförsäljning till de värnpliktiga av begäriig egendom. Trots vidtagna åtgärder av angivet slag framgår av deuppgifter som lämnats i lagutskottets yttrande att materielförlusterna alltjämtär betydande och att de dessutom tenderar att öka. Som lagutskottet framhöllår 1980 måste kostnaderna för materielförlusterna delvis bero på att ersättningför uppkomna förluster och skador inte kan avkrävas de värnpliktiga eller andravid försvarsmakten tjänstgörande personer. Denna uppfattning delas också avdepartementschefen i förevarande ärende. Enligt justitieutskottets meningtorde åtgärder av den art som genomförts inte vara tillräckliga om manskall få till stånd en rimlig reducering av kostnaderna för försvaretsmaterielförluster. I likhet med motionärerna anser utskottet att ettgenomförande av mili täransvarskommitténs förslag bör kunna leda till att försvarets kostnader för materielförluster minskas. Det bör vidare kunna medföra att de värn pliktigas känsla av ansvar för materielen förstärks, något som är önskvärt även med hänsyn till försvarsmaktens möjligheter att lösa sina uppgifter. Förslaget har också fillstyrkts av försvarets civilförvaltning. Starka skäl talar därför för att ett ökat skadeståndsansvar för de värnpliktiga bör införas i enlighet med militäransvarskommitténs förslag. Ansvar bör dock 73 inteifrågakomma vid ringa oaktsamhet. Som kommittén föreslagit bör JuU1985/86:24 kvinnor som genomgår grundutbildning för anställning som officerarejämställas med värnpUkfiga. Med hänvisning till det anförda förordar utskottet attdet, med anledning av motion 47 i nu behandlad del och motion 50, ivärnpliktslagen tas in en bestämmelse av innebörd att värnpliktig är skyldigatt ersätta föriust eller annan skada som han uppsåtligen eller av oaktsamhetsom inte är ringa vållar i fråga om materiel, som har utlämnats till honom förpersonligt bruk. dels att utskottets hemställanunder moment 11 bort ha följande lydelse: 11. beträffande skadeståndsansvaretför värnpliktiga m.fi. att med anledning av motion 1985/86:47 i dennadel (yrkande 1) och motion 1985/86:50 godkänner vad utskottet anfört i dettahänseende. Värnpliktslagen (mom. 21) (), (), (),(), i (fp), () och ElvingAndersson (c) anser - under förutsättning av bifall till reservation 2 - attutskottets hemställan under moment 21 bort ha följande lydelse: 21. att antar det genom propositionen framlagdaförslaget till lag om ändring i värnphktslagen (1941:967), dock atl såsom enny 32 a § i lagen intas en bestämmelse av följande lydelse: Värnpliktig skall vårda och ansvaraför materiel som han har hand om. Han är skyldig att ersätta föriust ellerannan skada som han uppsåtligen eller av oaktsamhet som inte är ringa vållar ifråga om materiel, som har utlämnats till honom för personligt bruk. atl däravbetingad ändring vidtas i lagens ingress samt att tidpunkten för lagensikraftträdande bestäms till . Kroppsvisitation (mom. 8) () och i (fp)anför: De grundläggande principerna i fråga om rättssäkerhet ochrespekt för den personliga integriteten måste självfallet vara vägledande ocksåför de villkor som gäller för värnpliktiga och andra krigsmän. Om man sätterviktiga principer ät sidan för krigsmänkan detta negativt påverka deras syn på rättssamhället. De föreslagna bestämmelserna om möjlighet att företakroppsvisitation av krigsmän kan visseriigen sägas tillgodose ett angeläget behov när det gäller att söka komma till rätta med de säkerhetsmässiga problem som sammanhänger med tillgrepp av fariig militärmateriel. måste man komma ihåg, såsom påtalas i motion 51, att kroppsvisitation innebär ' Den enskilde mäste ha rätt till en skyddad 74 sfär därdet kan tänkas att man har personliga tillhörigheter som man inte JuU1985/86: 24 önskar exponera inför andra. Kraven på förutsättningarna förkroppsvisitation måste därför ställas högt. Vi utgår från att ett sådant synsätt kommer att präglamilitärmyndigheternas tillämpning av bestämmelserna; kroppsvisitation bör iprincip inte komma till användning annat än för att eftersöka sådana föremålsom är ägnade att äventyra ordningen eller säkerheten. Vidare måste i linje medvad som sägs i motion 51 särskilt tillses att kroppsvisitation endast sker närdet verkligen finns anledning misstänka att en krigsman bär på sig föremål avaktuellt slag. 1985/86:3 y över lag om disciplinförseelser av krigsmän m. m. (prop.1985/86:9 jämte motioner) JuU1985/86:24 Bilaga 1 har hemställt om konstitutionsutskottetsyttrande över proposition 1985/86:9 om lag om disciplinförseelser av krigsmänm. m. jämte de med anledning av propositionen väckta motionerna 1985/86:47 avAllan (), 1985/86:48 av m.fl. (m), 1985/86:49 avGunilla och (), 1985/86:50 av m.fl. (c)och 1985/86:51 av () samt den under allmänna motionstiden1985 väckta motionen 1984/85:2782 av m. fl. (vpk) om avskaffande avden militära bestraffningsrätten. 1 propositionen föreslås ett i stora delar nytt militärtansvarssystem. Alla anställda vid försvarsmakten skall i fredstid följa sammaregler som gäller offentligt anställda i allmänhet. För värnpliktiga och vissaandra kategorier av personal inom försvarsmakten införs ett nyttutomstraffrättsligt disciplinsystem intaget i förslag till lag omdisciplinförseelser av krigsmän. Det' föreslagna disciplinsystemet innebär attförseelser i yrkesutövningen beivras genom en disciplinpåföljd som meddelas iadministrativ ordning genom beslut av tjänstgöringsmyndigheten. Beslut omdisciplinpåföljd skall kunna överklagas till tingsrätt och vidare fill hovrätt,som är slutinstans. I krig skall disciplinsystemet omfatta alla som ärtjänstgöringsskyldiga vid försvarsmakten. Förslaget innebär en omfattandeavkriminalisering i fråga om de gärningar som är straffbelagda ifrämst 21 kap. . Det nuvarande särskilda straffansvaret för militärpersonal behålls dock för krigsförhållanden enligt nuvarande principer.Reformen föreslås träda i kraft . I motion 1985/86:48 av m. fl. (m)erinras om att moderata samlingspartiet tidigare i en parfimotionhemställt att ämbetsansvaret skall återinföras i offentlig tjänst. Mot dennabakgrund motsätter sig motionärerna regeringens förslag i propositionen. Utskottet vill till en början - med anledning avinnehållet i motion 1985/86:48 - anföra följande: Den i motionen nämndapartimotionen - motion 1984/85:452 av m.fl. (m) - har hänvisatstill utskottet. Yrkandet om återinförande av ämbetsansvaret (yrk. hänvisningtill att JO:s ställning bör stärkas. I ett till justitieutskottet JuU1985/86: 24 avgivet yttrande (KU 1985/86:1 y) om vissa frågor rörandetjänsteansvaret i Bilaga 1 offentlig verksamhet m. m. 1984/85:117 delvisjämte motioner) har angivits att utskottet kommer att behandla frågan omtjänsteansvarets framtida utformning i samband med beredningen avJO-utredningens betänkande - En översyn (SOU 1985:26). Ärendetberäknas bli slutbehandlat . I det sammanhanget kommer motion1984/85:452 (yrk. 8) att prövas. Vad härefter gäller de genom proposition 1985/86:9framlagda förslagen begränsar utskottet sitt yttrande fill de avsnitt sominnehåller särskilda bestämmelser för ombudsmän. I förslaget tilllag om ändring i lagen (1975:1057) med instruktion för justitieombudsmännen(författningsförslag 19) föreslås ändrad lydelse av 2 § andra stycket och 21 §tredje stycket. Ändringsförslaget beträffande 2 § föranleder inte någonerinran. I 21 § tredje stycket föreslås tillägg av en tredje mening, varefter bestämmelsenskulle få följande lydelse: Kan det misstänkas att befattningshavare som sägs i 7 §gjort sig skyldig till förseelse, för vilken disciplinpåföljd bör åläggas, ochkan det befaras att skriftlig anmaning enligt 14 kap. 1 § första stycket lagen(1976:600) om offentlig anställning ej kan tillställas honom efterförseelsen, får ombudsman utfärda sådan anmaning. Anmaning som har sagtsgäller även som underrättelse enligt 29 § lagen (1980:11) om tillsyn överhälso-och sjukvårdspersonalen m.fl. Första meningen har motsvarande tillämpningi fråga om underrättelse enligt 25 § lagen (1985:00) om disciplinförseelser avkrigsmän. Underrättelse enligt 25 § lagen om disciplinförseelser avkrigsmän skall enligt förslaget antingen vara muntlig eller skriftlig. Genomden i det föreslagna tillägget gjorda hänvisningen till första meningen i 21 §tredje stycket JO-instruktionen synes emellertid endast skriftlig underrättelsekomma att inbegripas. Enligt utskottets mening bör lagbestämmelsen justeras såatt den kommer att omfatta båda slagen av underrättelser. Utskottet tar vidare upp frågan om rätt för JO att viddomstol föra talan mot beslut om disciplinpåföljd enligt den föreslagna lagenom disciplinförseelser av krigsmän. I JO:s instruktion finns bestämmelser omJO:s talerätt beträffande disciplinmyndighets beslut intagna i 7 § förstastycket, som har följande lydelse: Har myndighet meddelat beslut mot befattningshavare iärende om tillämpningen av särskilda bestämmelser för tjänstemän i lag eller annanförfattning om disciplinansvar eller om avskedande eller avstängning fråntjänsten på grund av brottslig gärning eller tjänsteförseelse, får ombudsmanföra talan vid domstol om ändring i beslutet. Närmare bestämmelser om sådantalan meddelas i lag eller annan författning. Beträffande bestämmelsen, som tillkom i samband med 1975års JO-reform, anförde utskottet (KU 1975/76:22 s. 71) att bestämmelsen getts en allmän avfattning men att den i praktiken tog sikte på beslut enligt statstjänsteman- nalagen och kommunaltjänstemannastadgan. (Dessa författningar har från i huvudsak ersatts av lagen om offentlig anställning.) Den föreslagna lagen om disciplinförseelser av krigsmän innehåller inte några '' bestämmelserom talerätt för JO och varken i propositionen eller i det JuU 1985/86:24 betänkandeav militäransvarskommittén, som propositionen bygger på. Enligt JO-utredning, som i sitt betänkande redovisadede delar av militäransvarskommitténs betänkande som direkt berördeJO, var det svårt att finna några skäl som talade för att JO på förevarandeområde inte skulle ha talerätt (SOU 1985:26 s. 216). utredningenkonstaterade emellertid att den inte kunde lägga fram något förslag isaken, eftersom militäransvarskommitténs betänkande var under beredning.Utskottet anser att det i lagen om disciplinförseelser av krigsmän bör intasen bestämmelse av vilken det framgår att JO har den diskuterade talerätten, självfallet dock under den förutsättningen ätt fråga är om krigsmanunder JO:s tillsyn. 1 övrigt föranleder inte ärendet något särskilt uttalandefrån utskottets sida, något som bl. a. innebär att utskottet inte tagitställning till de i ärendet föreliggande motionerna. Närvarande: (), (), YngveNyquist (s), (), (), (), (), (), (), GunnarBiörck i (m), (), (), (vpk), () och (). JuU 1985/86:24 1985/86:1 y om lag om disciplinförseelser av krigsmän m.m. (prop.1985/86:9) Justifieutskottethar hemställt om lagutskottets yttrande över proposifion 1985/86:9 om lag omdisciplinförseelser av krigsmän m. m. jämte de med anledning av propositionenväckta motionerna 1985/86:47 av (), 1985/86:48 av Per-OlofStrindberg m.fl. (m), 1985/86:49 av och (),1985/86:50 av Marfin m. fl. (c) och 1985/86:51 av () samt den under allmänna mofionsti-den väckta motionen 1984/85:2782 avLars m.fl. (vpk) om avskaffande av den militära bestraffningsrätten.