bet · G901UU15 · 1985-12-31 00:00:00 — Dettorde inte föreligga någrai förutsättningar att nu få till stånd enöverenskommelse mellan givarländerna om en uppräkning av den sjundepåfyllnaden, extra påslag endast från skulle sannolikt inte få tillföljd atl andra länder gjorde en motsvarande höjning. Enligt utskottets meningbör i stället inrikta sig på att åstadkomma väsentliga höjningar i denåttonde påfyllnaden av , varom förhandlingar inletts, Åvende svenska bidragen till det beslutade Afrika-stödet har fastställts iinternationella förhandlingar. Den sista inbetalningen till denna IDA-insatsskall göras under det kommande budgetåret. Motdenna bakgrund avstyrker utskottet förslaget i motion U211 om ytterligarehöjningar av bidragen till , MotionU240 (vpk) vill avslå det föreslagna bidraget med 14 milj, kr, tillInternationella finansieringsbolaget (IFC), Beloppet utgör den andra inbetalningeninom ramen för den nu pågående höjningen av IFC:s kapital. Den förstainbetalningen, också 14 milj. kr., gjordes med medel som riksdagenanvisade . Utskottet avstyrkte vid det tillfället ett motsvarandeyrkande med motiveringen alt IFC nu fått en sådan inriktning att ett svensktdeltagande i kapitaihöjningen tedde sig motiverat. Utskottet har inte anledningatt göra en annorlunda bedömning i fråga om den andra delen av den beslutadekapitalhöjningen och avstyrker följaktligen yrkande 5 i motion U240, Imotion U218 (m) yrkande 16 föreslås att beslutar om elt anslag tillRöda korsels internationella kommitté (ICRC) om 5 milj, kr. Av motionen framgåratt bidraget avser ICRC:s reguljära budget, I den kris-och krigssituation sområder på många håll i världen gör Röda korsets internationella kommitté enutomordentligt viktig insats. Organisationen mottar stöd för sin fältverksamhetfrån många håll, däribland , Omfattningen av ICRC:s arbete har ökatväsentligt under senare är utan all organisationen parallellt därmed kunnat stödjasig på en motsvarande ökning av den reguljära budgeten för administration ochandra fasta kostnader, bidrar lill den reguljärabudgeten med ca, 2 milj, kr. Utskottet utgår från att regeringen är beredd attpröva möjligheten alt höja bidraget till ICRC:s reguljära budget medutnyttjande av de medel som slår till förfogande under anslagsposten Övrigamultilaterala bidrag. Därmed skulle ICRC kunna få en förbättrad ekonomisk basför sin planering. Yrkande 16 i molion U218(m) lår därmed anses besvarat. Utskottettillstyrker regeringens förslag om elt anslag lill inlernaiionelliutvecklingssamarbete (C 1) om 2550 milj, kr, och avstyrker följaktligen yrkande2 i motion U2l 1 (fp). Hemställan UU 1985/86: 15 1, beträffande bidrag till UNDP res. 8 (fp, c) att med avslag på motion 1985/86: U211 yrkande 2 såvitt res. 9(vpk) nu är i fråga och motion 1985/86: U240 yrkande 6 godkänner budget propositionens förslag om bidrag till UNDP, 2, beträffandebidrag till res. 10 (c) att medavslag på molion 1985/86: U222 godkänner budgetpropositionens förslag ombidrag lill , 3, beträffandebidrag till res. 11 (fp) att med avslagpå motion 1985/86: U211 yrkande 2 såvitt nu är ifråga godkänner budgetpropositionens förslag om bidrag till , 4, beträffandebidrag till UNHCR res. 12 (fp) att medavslag på motion 1985/86: U231 godkänner bud- res. 13 (c) getpropositionensförslag om bidrag till UNHCR, 5, beträffandebidrag till IFC res. 14 (vpk) att medavslag på motion 1985/86: U240 yrkande 5 godkänner budgetpropositionensförslag om bidrag till IFC, 6, beträffandebidrag till Röda korsets internationella kommitté alt förklararmotion /86: U2I8 yrkande 16 besvarat med vad utskottet anfört, 7, att riksdagengodkänner de riktlinjer för multilateralt utvecklingssamarbete som i övrigtföreslås under avsnitt C I i budgetpropositionen, 8, alt riksdagengodkänner de gjorda utfästelser som i övrigt förordas under avsnitt C I ibudgetpropositionen, 9, alt riksdagenbemyndigar regeringen att göra de utfästelser, åtaganden och utbetalningar somhärutöver föreslås i avsnitt C I i budgetpropositionen, 10, atl med avslag på molion 1985/86:U211 yrkande 2 res. 15 (fp) till Bidrag lill internationella biståndsprogram för budgetåret 1986/87anvisar etl reservationsanslag av . 4 Utvecklingssamarbete genom SIDA 4.1 Återflöde, bundet bistånd, importstöd,livsmedelsbistånd m. m. Propositionen (s, 69-70) av det landinriklade biståndet utgår i form avimportsiöd. budgetproposition lämnades en redovisning av regeringensöverväganden om importstödets betydelse som biståndsform och om inriktningenoch handläggningen av detta stöd. På grundval av regeringens överväganden har SIDAfastställt nya riktlinjer för importstödet. Regeringen välkomnar dessariktlinjer. Riktlinjernaär generellt utformade. Det är därför angelägel atl dessa - UU 1985/86: 15som SIDA framhåller i anslagsframställningen - anpassas lill förutsättningarnai varje mottagarland och kompletteras med planer på medellång sikt förimportstödet till landet. Konkurrensi upphandlingen av förnödenheter inom biståndet är angelägen. Alt upphandlingbinds lill svenska varor och tjänster får inte innebära alt kravet påaffärsmässighet under upphandlingen åsidosätts, SIDAframför i sin anslagsframställning atl styrelsen vid olika tillfällen harerinrat om atl bindning av bislåndsmedel till svenska varor och tjänsterinnebär risker för ökade kostnader och ofta för med sig problem även i övrigtför mottagarländerna. Regeringen delar denna uppfattning och erinrar om att enviss sänkning av del bundna biståndets andel i det landinriklade biståndetförordades i fjolårets budgetproposition. De skäl som då anfördes, bl,a.behovet atl säkerställa största möjliga affärsmässighet inom biståndet,särskilt i ett läge när flera programländer befinner sig i en akutförsörjningskris, äger alltjämt giltighet. Styrelsenföreslär nu all denna strävan lill ökad affärsmässighet förstärks genom utnyttjar miöjligheten all i undanlagsfall häva bindning av upphandlingtill , Omlämpliga produkter inle finns pä den svenska marknaden eller om del vidupphandlingen kan förutses en klar risk för att svenskt anbud inte ärkonkurrenskraftigt, så anser regeringen i likhet med SIDA all upphandlingenbör ske i internationell konkurrens, dvs, med obundna medel. Om biståndet isädana fall är bundet lill upphandling av svenska varor och tjänster bör, efterbegäran hos regeringen, SIDA kunna ges bemyndigande atl häva bindningen. 1molion 1985/86: U202 av () hemställs alt som sinmening ger regeringen lill känna atl u-landsbislåndel skall prioritera varoroch tjänster vilka ger arbetstillfällen inom stödområden och glesbygdoch all dessa varor ges till de sämst lottade länderna, 1motion 1985/86: U203 av och () hemställs attriksdagen avslår regeringens förslag att SIDA i vissa fall, efter begäran hosregeringen, skall kunna ges bemyndigande all häva bindningen av bislåndsmedel, 1molion 1985/86: U209 av och () hemställs atlriksdagen beslutar alt hela den kvantitet av spannmål som används förbisländsändamäl skall upphandlas lill världsmarknadspriser, 1molion 1985/86: U2l8avCari Bildt m, fl, (m) yrkandena 3 och 4 hemställs 3, all beslutar attimportstödel skall bindas lill upphandling i på sätt som förordas imotionen samt i övrigt godkänner vad som anförs under . 4, att beslutar ienlighet med vad som anförs i motionen under . utskottet UU 1985/86: 15 Enåterkommande fräga vid behandlingen av utgifterna för utvecklingssamarbetet ärgraden av återflöde till av biståndsulbetalningarna. Det råder enighetom att det inte är någon nackdel om biståndssamarbete ocksä leder lill attvaruutbytet och andra ekonomiska band mellan och mottagarländernastärks. har fiera gånger framhållit att ökat återflödeinte fär var någol mål i sig. Det svenska biståndet bör i -huvudsak varaobundet, eftersom mottagarländerna om så är fallet förutsätts kunna göra sinaupphandlingar på för dem fördelaktigaste villkor, Åven i motion U2l 1 (fp) gesuttryck för denna åsikt. Innevarandebudgetår binds det landprogrammerade biståndet till elt belopp av ca 750 milj,kr. Därtill kommer all andra biståndsformer, såsom en del av Sverigesinternationella livsmedelshjälp och u-kreditsystemel, är bundna till uppköphär. Av det av SIDA förmedlade biståndet är det med några undanlag endastimportstödel som binds lill uppköp i , Detta slöd har ökat i betydelseunder senare år och utgör nu av det landprogrammerade biståndet.Nya riktlinjer för importstödel utfärdades av SIDA , Beslut omimportsiöd föregås numera av noggranna förberedelser inom SIDA och genomförsmed hjälp av insatsavial, i vilka ingår en ofta myckel detaljeradupphandlingsplan, 1proposiiionen föreslår regeringen alt SIDA i vissa fall skall ges möjlighetatl häva kravet på bindning till upphandling, nämligen i de fall då enupphandling i uppenbarligen skulle medföra sämre villkor för köparen. MotionU2I8 (m) och motion U203 (m) motsätter sig detta förslag, Molion U2I8 (m) villförorda en minskning av importstödel som biståndsform och ansluler sig lillprincipen all allt bistånd bör vara obundet. Så länge detta inte är fallet ochde stora industriländerna har bundit sitt bistånd är del enligl motionärernasmening dock inle rimligt all lämnar ell obundet importstöd som oftaanvänds lill inköp i våra viktigaste konkurrentländer, 1 motionen framförsvidare atl åtgärder bör vidtas för atl öka återfiödet i del multilaterala biståndet. Inemothälften av importstödel är bundet till upphandling i i syfte atl nå upplill tidigare nämnda bindningsbelopp. Del har inle kartlagts hurmottagarländerna använder den obundna delen av importstödel. En slor del avbeloppen lorde emellertid användas för uppköp i tredje land. Utskottethar uppfattningen all imporlslödets andel av del svenska biståndet successivtbör minska. medges atl importstödet har ell berättigande i den kris-och bristsituation som råder i många mottagarländer. Så länge därför eltvisst importsiöd är oundvikligt är del angelägel atl biståndsformen förblirflexibel lill sin användning och inle lill slörre delen binds till upphandlingi , Utskottet välkomnar därför regeringens förslag all ge SIDAmöjlighet lill avbindning i vissa fall. Yrkande 3 i molion U218 (m) avstyrksföljaktligen liksom molion U203 (m). Utskottetinstämmer i övrigt i motionärernas önskemål att återfiödet från detmultilaterala biståndet bör öka. Del har beräknats till avutbetalningarna, medan det bilaterala återfiödet lorde uppgå lill omkring 4 1985/86. ,Bidragen till de internationella organisationerna kan normalt inte UU 1985/86:15 förses med villkor. Det blir därför i del fallet i särskilt hög grad enfråga för de svenska företagen och deras organisationer alt bevaka sinaintressen när internationella anbudsförfaranden äger rum. Svenskaexportfrämjahde myndigheter och institutioner liksom våra utlandsmyndigheterskall självfallet bistå näringslivet i denna uppgift, I m-motionen U2I8 föreslås vidare en slörre restriktivitetfrån svensk sida när det gäller att täcka de lokala kostnaderna för etlprojekt. Utskottet har tidigare tagit ställning lill liknandeyrkanden och därvid redogjort för de principer som bör gälla vid finansieringav lokala kostnader (UU 1984/85:12), Enligt utskottets mening bör ersättningenav lokala kostnader inte göras så generös all den urholkar mottagarlandets ansvarför insatserna. Det bör därför krävas all mottagarlandet självt står för enviss andel av dessa kostnader. Myckel restriktiva regler skulle emellertidkunna försvära satsningar på exempelvis landsbygdsutveckling och markvärd.Utskottet ser ingen anledning all ändra det ställningslagande det tidigaregjort i denna fråga. Yrkande 4 i motion U218 (m) får därmed anses besvarat. En långtgående bindning av biståndet förordas i motionU202 (c), där man föreslår att utvecklingssamarbetet bör knytas till den svenskasysselsättningspolitiken och bestå av varor och tjänster som produceras iSverige, särskilt inom branscher som har överkapacitet. Det är emellertid envedertagen svensk princip att mottagarländernas behov skall vara avgörande förbiståndets innehåll och utformning, Utskottel finner förslagen i motion U202(c) vara främmande för detta synsätt, varför den avstyrks, I motion U209 (s) föreslås att den kvantitet spannmål somanvänds för bisländsändamäl skall upphandlas lill världsmarknadspriser. Bakgrundentill motionen är att under förra på förslag av jordbruksutskottetbeslutade att den spannmål som åtgår för alt uppfylla utfästelser idet internationella samarbetet mot världssvälten bör ingå i den prisregleradevolymen och att kostnaden bör finansieras från biständsanslagen (JoU1984/85:36), Vad frågan gäller är de kvantiteter vete som levererasgenom WFP inom ramen för konventionen om livsmedelshjälp och internationellaberedskapslagret för katastrofinsatser, sammanlagt högst 85 000 toninnevarande budgetår. Spannmålsleveranser som ingår i bilateralabistånd och som normalt bekostas av katastrofmedel inköps liksom tidigare lillvärldsmarknadspriser. Den merkostnad som blir följden av atl spannmål köps lillsvenska regleringspriser uppgår till 60 milj, kr, innevarande budgetår.Eftersom bisländsbudgelens medel av redan hade fördelals på ändamåldä beslutet om jordbrukspolitiken fattades, kommer, som framgår av propositionen,merkostnaden alt belasta nästa budgetårs bislåndsmedel, Ulskotlet har tidigare med anledning av motioner i ärendetframhållit att inköp av spannmål för livsmedelshjälp inle bör ske lill svenskaregleringspriser, eftersom en huvudregel måste vara atl biständsanslagen i sinhelhet skallanvändas för bisländsändamäl. har upprepade gånger UU 1985/86: 15ställt sig bakom denna princip. Det ställningstagande som gjordes inom ramenför jordbrukspolitiska beslut får betraktas som elt undanlag frånhuvudregeln. Utskottet avstyrker följaktligen motion U209 (s), 4.2 Samarbete med enskilda länder Propositionen (s. 72-75) Regeringen förordar att medelsramarna församarbetsländerna ökas med sammanlagt 175 milj, kr. Förslagen till medelsramarför mottagarländerna och andra ändamål framgår av tabell 4, Del ickelandprogrammerade biståndet genom SIDA, främst anslagsposterna Regionalainsatser och Katastrofer m, m,, bör även fortsättningsvis i betydande utsträckningkunna användas för insatser i programländerna. Utvecklingssamarbetet med bör i första hand bidralill resurstillväxt och ökat ekonomiskt oberoende. Del ligger väl i linje medlandets krisplan, som är inriktad på återuppbyggnad, på återhämtning av ekonominoch på befolkningens basbehov. Biståndet bör även fortsättningsvis omfattabetydande stöd för fiske, primärhälsovård och import av reservdelar,utrustning och andra nödvändighetsvaror. Den framlida utformningen av slödeltill transportväsendet som lämnas som importsiöd bör närmare övervägas.Behovet av personalbistånd och utbildning inom samarbets-seklorerna börsärskilt beaktas, befinner sig i en krissituation mot bakgrund av sillutsatta läge i södra , Landels möjligheter alt tillgodogöra sigbiståndet har trots della förbättrats. Regeringen föreslår att medelsramen förAngola höjs med 10 milj, kr, lill 125 milj, kr. Biståndet till syftar främst lill förbättradelevnadsförhållanden för fattiga folkgrupper på landsbygden genomsysselsältningsskapande insatser och slöd till hälsovård och utbildning,Importstödel, som huvudsakligen är bundet till upphandling i , börfrämst inriktas på ett mindre antal enkla produkter och insatsvaror. Det ärförenat med svårigheter all nå ut lill och på kort sikt väsentligt öka stödetlill de mest eftersatta grupperna utan att biståndels kvalitet försämras.Regeringen förordar en oförändrad medelsram för , Utvecklingssamarbetet med syftar främst till attstödja strävanden till oberoende och till ekonomisk och socialutveckling. Insatserna bör också i fortsättningen vara inriktade pä landsbygdenoch huvudsakligen avse vattenförsörjning, undervisning och dislriklsutveck-ling,har på ett effektivt sätt utnyttjat svenska bislåndsmedel. Torkan isödra ställer krav på fortsall utbyggnad av vattenförsörjningen.Regeringen föreslår en höjning av medelsramen för med 5milj,kr,lill90milj, kr, befinner sig i en akut försörjningskris. Behovetav insatser för markvård och livsmedelsförsörjning bör särskilt beaktas. Vidare bör efter strävas atl behov av långsiktiga katastrofförebyggande insatser tillgo doses. Med hänsyn lill rådande osäkerhet om förutsättningarna för ökat slöd för landsbygdsutveckling bör medelsramen för utvecklingssamarbete med höjas med lägre belopp än SIDA föreslagit. En höjning med 51 Tabell 4.Bilateralt utvecklingssamarbete genom SIDA budgetåren 1985/86-1986/87 UU1985/86:15 (milj, kr,) Katastrofer m. m. metodutveckling m, m. 15 milj, kr, lill 130milj, kr, föreslås. Regeringen finner det angeläget att därutöver hällaberedskap för extra insatser som bekostas med medel för kataslroflistånd, bör genomförandel av ell ekonomiskt stabiliseringsprogramunderiättas genom importsiöd. En fortsatt begränsning av antalet sektorer ochinsatser i utvecklingssamarbetet bör eftersträvas, Tillväxt-och uljämningsmålenför biståndet bör ges särskild lyngd, I propositionen förordas en höjning avmedelsramen med 5 milj, kr, till 75 milj, kr. Biståndettill bör i växande omfattning inriktas på de mest efter- UU 1985/86: 15satta grupperna, särskilt på landsbygden. Strävandena alt koncentrera stödettill ett begränsat antal långsiktiga insatser inom skogsbruk med markvärd,hälsovård och dricksvaltenförsörjning bör fortsätta. Importstödel bör i ökadutsträckning inriktas på särskilda sektorer, främst energisamarbete, därsvenska resurser tas i anspråk. Genom denna fördelning och inriktning avbiståndet kan såväl utjämningsmålet som lillväxtmålet tillgodoses iutvecklingssamarbetet med , Mot denna bakgrund föreslås en höjning avmedelsramen med 20 milj, kr, till 370 milj, kr. Medelsramenför utvecklingssamarbetet med bör enligt regeringen höjas med 5milj, kr. till 55 milj, kr. Den ökade medelsramen motiveras av del storaimportbehovet i fråga om livsmedel och insatsvaror och landets förmåga att effektivttillgodogöra sig bistånd. Biståndettill syftar huvudsakligen till alt förbättra försörjningen av den fattigadelen av landsbygdsbefolkningen. Regeringen finner skäl atl ävenfortsättningsvis inrikta biståndet på landsbygdsutveckling med koncentrationpå jordbruk med markvård, vattenförsörjning och hälsovård med familjeplanering.Därvid bör eftersträvas ökade insatser för markvård och för familjeplaneringinom hälsostödet. Medelsramen för bör höjas med 5 milj. kr, till 135milj, kr. Utvecklingssamarbetetmed bör också i fortsättningen inriktas på skogsprojekt som omfattarplantering, skogsvård och avverkning och på utveckling av landels svagakommunikationer. Dessutom bör importsiöd utgå bl, a, för inköp av basvaror somasfalt och papper saml för vissa reservdelar. Regeringen förordar attmedelsramen för utvecklingssamarbete med ökas med 5 milj, kr, lill 70milj, kr. Biståndettill syftar till att minska beroendet av genom att ökalandets produktion av livsmedel och brännved och genom att skapaarbetstillfällen för arbetskraft som är sysselsatt i , Insatserna börbl, a, inriktas på att hejda jorderosionen genom t, ex, skogsplanteringsprojektoch på användning av arbetskraftsintensiv teknik. Medelsramarna för Lesothohar ökat snabbare än utbetalningarna. Propositionen föreslär oförändradmedelsram under den konsolidering som äger rum. Biståndettill Mo<;ambique syftar till att minska beroendet av den sydafrikanska ekonominoch till ekonomisk och social utveckling. Samarbetet bör även i fortsättningeninriktas-främst på stöd till familjejordbruk och livsmedelsförsörjning,upprustning och underhåll av industri och infrastruktur samt utbildning. Medhänsyn lill den akuta försörjningskrisen bör liksom ettomfattande importsiöd utgå, främst i form av enkla basvaror, reservdelar ochinsatsvaror. Landets krissituation och utsatta läge i södra kräveranpassning och flexibilitet i biståndets användning. Regeringen föreslår attmedelsramen för höjs med 30 milj, kr, fill 300 milj. kr, Ibiståndet till prioriteras utvecklingen inom gruv- och skogs sektorerna. Syftet är att bidra till landets oberoende och atl öka exportinkomsterna, befinner sig i en allvarlig ekonomisk kris, främst till följd av väpnad aggression och ekonomiska sanktioner mot 53 landet.Under sädana förhållanden är ökad flexibilitet i biståndet påkallad, UU1985/86: 15 vilket bl, a, bör tillgodoses genom importsiöd, Nicaraguaskapacitet all ta emot bistånd är god. En ökning av stödet med 35 milj, kr, till125 milj, kr, är motiverad. Stödet till Sri Länka har dominerats.avvattenkraftsprojektet . Enligt den av beslutade fördelningenav medelsanvisningarna för projektet under budgetåren 1984/85-1987/88 (UU1983/84:15; rskr, 334) ulgör behovet av nya medel för /87 190milj, kr. Därjämte beräknas 20 milj, kr, för slöd ål landsbygdsutveckling ochundervisning. Medelsramen för Sri Länka föreslås därför under budgetåret1986/87 till 210 milj, kr, SIDA bör fortsätta atl förbereda ökade insatser tillförmån för de fattigaste befolkningsgrupperna. Biståndet till har alltmer inriktats på stöd tillanpassningsät-gärder som bidrar lill ekonomisk återhämtning och tillväxt. Dennainriktning bör bibehållas och såvitt möjligt förslärkas. Biståndet börutnyttjas för drift, underhåll och upprustning av befintliga anläggningar ochsocial service, Etl omfattande importstöd är motiverat särskilt med hänsyn tillbehov inom jordbruk, industri och transportväsende. Det är av slor vikt attstödja landels ansträngningar att övervinna den rådande ekonomiska krisen. Delföreslås all medelsramen höjs med 15 milj, kr. lill 475 milj. kr. Liksom bör utvecklingssamarbetet med Vietnamkoncentreras på pappersproduklion, i första hand vid Vinh , rrienockså vid de två pappersbruk i södern som erhållit svenskt slöd. Vidförhandlingarna om samarbetsavtal med ställdes från svensksida krav på atl verkar för all förbättra situationen förskogsarbetarna vid Vinh , Enligt avtalet som träffades skall envietnamesisk rapport i dessa frågor presenteras för senast den 31januari 1986, Rapporten skall redogöra för de åtgärder och förbättringar somvidtagits för skogsarbetarna rörande anställningsvillkor, rekryterings-formeroch materiella förhållanden. kommer att la ställningtill om genomförda och planerade förbättringar för skogsarbetarna ärtillräckliga för att fortsatt svenskt slöd skall kunna utgå till skogsdelen avVinh , Vidare bör utvecklingssamarbetet även fortsättningsvisomfatta stöd lill hälsoseklorn, främst primärhälsovård och slöd lill produktionav läkemedel. Samarbetet bör också omfatta fortsatt stöd till förbättradenergiförsörjning i , särskilt i landets södra delar. Därutöver börimportsiöd utgå bl, a, för inköp av konstgödsel lill jordbruket. Regeringenföreslår en oförändrad medelsram om 300 milj, kr. Utvecklingssamarbetet med syftar lill all bidralill landets ansträngningar all öka livsmedelsproduktionen, förbättra denfalliga landsbygdsbefolkningens levnadsförhållanden och lindra verkningarna avden långvariga ekonomiska krisen. Biståndet bör omfatta bl, a, slöd lillulsä--desprogram, kooperationen, samhällstjänster och insalsvaror försmåbru-karfamiljerna i syfte alt bidra lill en effektivisering av jordbruket.Regeringen föreslår en ökning av medelsramen med 15 milj, kr. lill 205 milj,kr. Biståndet lill skall bidra till social ochekonomisk utjämning och främst avse eftersatta grupper pä landsbygden. Vidare bör biståndet inriktas på att stödja ansträngningar atl minska landets ekono- 54 miska beroende avSydafrika. En förbättrad effektivitet i biståndssamarbetet har inträtt. Enökning av medelsramen med 10 milj, kr, lill 135 milj, kr, föreslås. UU1985/86: 15 Imolion 1985/86: U205 av () yrkande 1 hemställs 1,all beslutar anslå 15 milj, kr. mindre lill utvecklingssamarbete iNicaragua. Imotion 1985/86:U211 av m. fl, (fp) yrkande 3 hemställs 3, altriksdagen beslutar att under anslaget C 2, Utvecklingssamarbete genom SIDAanslå ,, fördelat enligt följande: 90 210 490 200 215 140 30 185 205 225 600 450 169,5 g) h) m) Sri Länka t) Regionala insatser u) Humanitärt bistånd iLatinamerika v) Humanitärt bistånd isödra x) Kalastrofer m, m, y) Enskilda organisationer