bet · G901JoU13 · 1985-12-31 00:00:00 — Av föreskrifterna framgår att markberedninggenom hyggesplöjning i fjällnära skog får utföras endast om aridra metoder intebedöms ge ett godtagbart föryngringsresultat. Närdet gäller motionärernas yrkande om begränsningar av kalhyggen får utskotteterinra om att sådana begränsningar numera gäller för fjällnära skogar. I övrigtgäller enligt 14 § SkvL att slutavverkning skall bedrivas i lämplig omfattningsä att en jämn åldersfördelning av skogen på en brukningsenhet främjas.Skogsstyrelsen har i sina föreskrifter och allmänna råd till 21 §skogsvårdslagen föreskrivit att en begränsning av kalhyggesytor-nas storlekskall eftersträvas samt lämnat en utförlig redovisning av olika hänsyn somdärvid bör tas. I sak torde därigenom motionens syfte vara tillgodosett. mening vore det olämpligt att därutöver föreslå en generell maximigränsför kalhyggenas storlek. Mot den bakgrunden avstyrks yrkande 4 i motionen. Ävenyrkande 5 synes i det väsentliga tillgodosett genom tillämpningsföreskrifter, vari skogsodlingen med contortatall noga regleras. Yrkandet avstyrks alltså. Även frågan om vad som är lämpliga trädslag vid anläggningav ny skog är JoU 1985/86:13 behandlad i allmänna råd. Däriuttalas att ny skog normalt skall anläggas med inriktning på produktion avbarrvirke. Vidare uttalas följande om lövträdsinblandning och föryngring medenbart lövträd: "Där det av naturvårds- eller kulturminnesvårdsskäl ellerdär det med hänsyn till fuktighetsförhållanden m.m. är särskilt påkallat medlövskogsinblandning kan lövträdsplantor ingå redan på föryngringsstadiet ibarrträdsföryngringar eller föryngring ske med enbart lövträd. Även vidanläggning av ny skog på outnyttjad eller tidigare glest bevuxen mark, såsomnedlagd jordbruksmark, kan om marktillstånd och övriga förhållanden ärgynnsamma, beståndsanläggning ske med lövträd." Utskottet har haft anledning att ta upp frågan om störrelövträdsinblandning i de svenska skogarna vid ett flertal tillfällen undersenare år. Skälet är att bl. a. forskare ansett att lövskogen skulle ge markenstörre motståndskraft mot försurning. Frågan har senast diskuterats i sambandmed behandlingen av regeringens program mot luftföroreningar och försurning(prop. 1984/ 85:127, JoU 28 s. 25) där det framhålls att dessa problem ärföremål för forskning. är i ett projekt lövskogsskötsel i färdmed att i samarbete med utarbeta en"lövskogspolicy". Inom utreds även miljöeffekternaav en minskning av löv- och blandskogarnas areella minskning. Som framgår avden lämnade redovisningen utgör skogsvårdslagstiftningen inget hinder förlövskogsbruk. Såväl regeringen som de berörda myndigheterna följer uppmärksamtutvecklingen när det gäller att bedöma frågan om lövskogens betydelse.Utskottet är för sin del icke berett att i nuvarande läge förorda någotuttalande från sida i frågan. Mot den bakgrunden avstyrker utskottetmotion Jo308 yrkande 6. Skogsbruket i de fjällnära skogarna är föremål föryrkanden i tre motioner. 1 motionerna Jo314 (c) och Jo777 (c) begärs utredningom en naturvårdsgräns i de fjällnära skogarna. 1 båda motionerna yrkas även smäskaliga skogsbruksmetoder måste vara grundläggande i fjällskogsområdet.I motion Jo738 (fp) begärs ett säkerställandeprogram för fjällskogarna. Iavvaktan på ett sådant bör inga avverkningar ske som berör områden av stortvärde för naturvård eller rennäring. De fjällnära skogar för vilkaöverenskommelser träffats om skydd bör skyddas som naturreservat(yrkande 10). Utskottet får erinra om att utförligtbehandlat frågan om skogsbruket och dess samspel med övriga näringar i defjällnära områdena (se JoU 1984/85:20, JoU 1985/86:9 och JoU 1985/86:3 y). Ijanuari 1985 uttalade på grundval av det förstnämnda betänkandet hl.a. att det finns anledning att iaktta stor återhållsamhet med bedrivande avskogsbruk i de fjällnära skogarna. Skonsammare skogsskötsel borde införas idessa områden. Samrådsförfarandet mellan skogsbruk och rennäring borde utvecklasoch effektiviseras. har med anledning av uttalandet revideratsina föreskrifter och allmänna råd till skogsvårdslagen i berört hänseende(SKSFS 1985:3 s. 44-46). Med anledning av de nu aktuella motionerna har utskottetvid en hearing inhämtat upplysningar från representanter för om det fortsat ta arbetet på planering av markanvändningen i de fjällnära områdena och i 36 Därvid har upplysts att ett arbete på en JoU 1985/86:13markanvändningsplanering som pågått i de tre nordligaste länennärmar sig färdigställandet i medan det i ochNorrbottens län igångsatts i vissa försökskommuner. För den fortsattaverksamheten, som kommer att beröra mycket stora arealer beroende på attrennäringens vinterbetesmarker i många fall går långt ned mot kusten, kommerbl. a. framtagning av vegetationskartor att erfordras. Skogsstyrelsensrepresentanter betonade nödvändigheten av att resurser ställdes till förfogandeför att planeringsarbetet skulle kunna fullföljas under de närmast kommandeåren. Tills vidare ansåg de att de bestämmelser som utfärdats med ledning avriksdagens uttalanden borde vara vägledande för skogsnäringenoch rennäringen. De framhöll även betydelsen av en intensifieradfortbildningsverksamhet bland skogsarbetare och förmän till förmån för ettståndortsanpassat skogsbruk och ökat hänsynstagande till de lokalaförhållandena inom skogsbruket. När det gäller de konkreta förslag som framställts imotionerna avvisar utskottet tanken på upprättandet av en naturvårdsgräns. Ensådan måste -som representant framhöll vid utskottets hearing -bli generell. Den allmänna försiktighetsregel som gäller i avvaktan påytterligare kunskapsinhämtande genom markanvändningsplaneringen och genomfortsatt forskning m.m. torde enligt utskottets mening vara att föredra.Utskottet understryker att det fortsatta arbetet bör inriktas på ettfullföljande av markanvändningsplaneringen. Detta arbete bör prioriteras vidresursfördelningen. När det gäller yrkandena i centermotionerna om ett mersmåskaligt skogsbruk i de fjällnära skogarna får utskottet med hänvisning tillriksdagens uttalande för ett drygt år sedan om skonsamma skogsskötselmetoderm.m. erinra om att skogsbruket enligt skogsvårdslagen bör bedrivas så attåterväxten tryggas. Särskild försiktighet bör självfallet iakttas i deklimatzoner det här är frågan om. De regler infört med ledning avriksdagsuttalandet synes i viss mån vara ägnade att tillgodose syftet medmotionerna Jo314 och Jo777 såvitt nu är i fråga (yrkandena 5 och 7). Med det anförda torde även motionsyrkandet om fjällnäraskogar i motion Jo738 (fp) vara delvis tillgodosett. Utskottet får isammanhanget erinra om att fått i uppdrag att utarbeta skydds-och förvaltningsformer för urskogsomräden om sammanlagt 600 000 ha vilkaenligt beslut av regeringen resp. och domänverket nu skall fåett permanent skydd. Någon ytterligare åtgärd med anledning avmotionen såvitt nu är i fråga (yrkande 10) är enligt utskottets mening ickeerforderlig. 1 ett par motioner behandlas frågan om virkesförsörjningentill skogsindu strin och skogsvårdslagens bestämmelser om slutavverkningstvång. Enligt motion Jo304 av Axel och () kunde skogsindu strins produktion under senare är ha varit högre om råvaruförsörjningen varit gynnsammare. ökar det svenska skogskapitalet genom underavverkning med . Enligt motionärerna står en viss ägarkategori för den övervägande delen av underavverkningen, nämligen skogsägare som inte bor på eller i anslutning till sin skogsfastighet och/eller inte är beroende av att bruka och skötaskogen 37 Motionärerna yrkar att redan befintliga ekonomiska JoU 1985/86:13styrmedel kompletteras för att man skall kunna komma till rätta medunderavverkningen. I motion Jo312 yrkar och altbestämmelsen om slutavverkningsskyldighet i 14 § skogsvårdslagen upphävs.Enligt motionen innebär bestämmelsen stor arbetsbelastning förskogsvårdskonsulenterna men kommer att ha synnerligen liten effekt om hänsynskall tas till de undantag från krav om avverkning som uttalade isamband med behandlingen av denna lagregel. Frågan om virkesförsörjningen och bättre skogsvård harnyligen varit föremål för en frågedebatt i kammare mot bakgrund avrapporter om försörjningssvårigheter främst för sågverk i södra erinrade därvid om att företrädare för näringen tidigareavgivit vissa löften om att svara för en fungerande virkesförsörjning. Enligtjordbruksministern är det i första hand virkesmarknadens parter som måste taansvaret för att virkesförsörjningen skall fungera. Med hänsyn tillskogsnäringens utomordentligt stora betydelse för landets ekonomi,sysselsättning och regionala utveckling kan dock regeringen inte låta bli attingripa om skogsnäringen drabbas av svårigheter på grund av attvirkesförsörjningen inte fungerar, sade jordbruksministern. Utskottet får för egen del framhålla vikten av attsamhället förfogar över styrmedel för att påverka virkesförsörjningen ihändelse av att marknadens parter icke förmår uppfylla sina åtaganden attansvara för denna. Enligt utskottets uppfattning kan avverkningsreglerna iskogsvårdslagen, rätt hanterade, bli ett verksamt medel för att få fram meravirke. Utskottet finner det angeläget att skogsvårdsstyrelserna redan nuinformerar berörda skogsägare om innebörden av dessa regler. Någon anledningför att påkalla ytterligare åtgärder föreligger således förnärvarande icke. Mot den angivna bakgrunden avstyrks motion Jo304. Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo304 är ävenägnat att besvara motion Jo312. Denna avstyrks således. I motion Jo303 anför och (vpk) att andelen gallringsvirke i de årliga avverkningarna i kommeratt öka . Viljan att gallra i skogarna står dock inte inågon rimlig proportion till vad som skulle vara befogat för att uppnå maximalvärdeuppbyggnad i skogsbestånden. Motionärerna konstaterar även att enligt enundersökning orsakas stora skador genom högmekaniserad gallring medanlågmekaniserad gallring ger mindre skador på de kvarvarande träden. Medhänvisning härtill yrkas införande av generell gallringsskyldighet samt attåtgärder vidtas för att öka informationen om och kontrollen av gallringsmetoderoch maskinval i syfte att minimera skador vid gallring. Utskottet instämmer i motionärernas analys av situationeni de svenska skogarna när det gäller gallring. Gallringen ingår som en väsentlig del i skogsvården och är av stor betydelse för den framtida virkesförsörjningen. Enligt utskottets mening är det angeläget att skogsvårdslagens bestämmelser om gallring efterlevs och att skogsbrukare även uppmärksammar skogssty relsens allmänna råd i frågan. Utskottet får även erinra om att formerna för gallring diskuteras intensivt. Utskottet är dock, bl. a. med hänsyn till skiftande förhållanden i skogarna samt till svårigheten att 38 kontrollerabestämmelsernas efterlevnad, icke berett att föreslå någon JoU 1985/86:13utvidgning av gallringsplikten i den riktning motionärerna föreslagit och ickeheller att närmare gå in på frågan om mekaniseringsgrunden. Dessa frågor följsnoga från såväl skogsvårdsorganisationens som näringens sida. Motionen bör motden angivna bakgrunden icke föranleda någon vidare åtgärd. I motion Jo755 (s) föresläs riksdagsuttalanden omoljeföroreningarna inom skogsbruket. Enligt motionen är det vanligt atthydraulslangarna på stora skogsmaskiner springer läck med påföljd att stormängd olja kan rinna ut i den känsliga naturen. Myndigheterna bör ingripa föratt genom lämpliga åtgärder se till att säkerhetsventiler blir obligatoriska påmaskinerna. Vidare hävdar motionären att den sågkedjeolja som används vidskogsavverkning också är ett hot mot naturen. Därför bör användningen avnaturvänlig vegetabilisk sågkedjeolja stimuleras. har behandlat en motion om främjande avanvändning av vegetabilisk sågkedjeolja. Utskottet anförde i det sammanhangetatt det finns tungt vägande skäl att minska de olägenheter som är förknippademed användningen av mineralolja som smörjmedel m. m. i arbetet inom skogsbruket.Enligt utskottets uppfattning borde det emellertid närmast ankomma päregeringen samt berörda myndigheter och forskningsorgan att följa utvecklingenoch vidta de initiativ som kunde befinnas erforderliga (JoU 1985/86:9).Utskottet vidhåller uppfattningen. Även frågan om att hindra oljeutsläpp frånskogsmaskiner torde böra uppmärksammas av berörda organ. Med det anfördaavstyrks motionen. 1. att riksdagentill för /87 anvisar ett förslagsanslag av , 2. att riksdagenmedger att under /87 får disponera en rörligkredit av . 3. att riksdagentill Skogsvårdsstyrelserna för /87 anvisar ett förslagsanslag av1 , 4. beträffandeöversyn av skogsvårdslagen att avslår a) motion1985/86:Jo307 yrkandena 1 och 2, b) motion1985/86:Jo306 yrkande 1 och motion 1985/86:Jo738 yrkande 16, c) motion1985/86:Jo313 yrkande 1 och motion 1985/86:Jo311, 5. beträffandeskogen som naturresurs a) att riksdagenavslår motion 1985/86:Jo308 yrkandena 1, 4 och 6, b) att riksdagenavslår motion 1985/86:Jo308 yrkandena 2, 3 och 5, 6. beträffande naturvårdshänsyn i skogsbruket att avslår a) motion1985/86:Jo302, b) motion1985/86:Jo746, 7. beträffandefjällnära skogar attriksdagen avslår joU 1985/86:13 a) motion1985/86:Jo314 och motion 1985/86:Jo777 yrkandena 5 och 7. b) motion1985/86:Jo738 yrkande 10, attriksdagen avslår motion 1985/86:Jo304, attriksdagen avslår motion 1985/86:Jo312, attriksdagen avslår motion 1985/86:Jo303, 11. beträffande oljeföroreningarna inom skogsbruket att avslår motion 1985/86:Jo755. Regeringen har under punkt D 3 (s. 51-52) föreslagitriksdagen att till Skogsvårdsstyrelserna: Myndighetsuppgifter för budgetåret1986/87 anvisa ett förslagsanslag av . l985/86:Jo309 av m. fl. (vpk), vari yrkassåvitt nu är i fråga (yrkande 1) att under bil. 11, D 3Skogsvårdsstyrelserna: Myndighetsuppgifter beslutar anvisa ett med 10 000 000kr. Över anslaget anvisas medel för skogsvårdsstyrelsernasmyndighetsuppgifter. Regeringen föreslår att medel beräknas med utgångspunkt iett huvudförslag . I motion Jo309 (vpk) framhålls att skogsvårdsstyrelsernasom tillsynsmyndighet på skogsbrukets område bör få tillräckliga resurser.Detta är en förutsättning för att den skogspolitiska målsättningen skalluppnås. I motionen yrkas därför en ökning av anslaget med 10 milj. kr. Enmotsvarande minskning föreslås av anslaget till stödet till byggande avskogsvägar. Utskottetfinner icke motionärernas motivering för ändring av beloppen under de tvåanslagen bärkraftig. Utskottet tillstyrker således regeringens förslag ochavstyrker motionen. att med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1985/86:Jo309 yrkande 1 till Skogsvårdsstyrelserna: Myndighetsuppgifterför /87 anvisar ett förslagsanslag av . JoU 1985/86:13 Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt D 4(s. 52) och hemställer att till Skogsvårdsstyrelserna: Frö- ochplantverksamhet för /87 anvisar ett förslagsanslag av . Regeringen har under punkt D 5 (s. 53) föreslagitriksdagen att till Skogsvårdsstyrelserna: Investeringar för /87anvisa ett reservationsanslag av . 1985/86:Jo307 av i m. fl. (m), variyrkas såvitt nu är i fråga (yrkande 5) att under anslaget D 5Skogsvårdsstyrelserna: Investeringar för /87 anvisa 39 860 000kr. Över anslaget anvisas medel främst för nyinvesteringar iskogsvårdsstyrelsernas uppdragsverksamhet och i frö- och plantverksamheten.Jordbruksministern föreslår oförändrat 5 milj. kr. för bidrag tillanläggningar av skogsfrö-plantager. Sammanlagt bör anslaget tas upp med . I motion Jo307 yrkar i m. fl. (m) attanslaget om 5 milj. kr. för bidrag till anläggning av skogsfröplantager ickebeviljas, av statsfinansiella skäl. Genom en sänkning av skogsvårdsavgiften ienlighet med vad motionärerna föreslagit (jfr under p. 20) bör skogsägarnakunna tåla det högre priset som en avveckling av subventionerna kan medföra,anser motionärerna. Utskottet konstaterar att avslagit motionärernasyrkande om nedsättning av skogsvårdsavgiften (jfr SkU 1985/86:27). Ennedskärning av bidragsanslaget skulle således drabba skogsvården. Utskottet äricke berett att medverka till en sådan utveckling och avstyrker motionen.Regeringens förslag tillstyrks. att med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1985/86:Jo307 yrkande 5 till Skogsvårdsstyrelserna: Investeringarför /87 anvisar ett reservationsanslag av . Regeringen har under punkt D 6 (s. 53-55) föreslagitriksdagen att 1. medge att /87 statsbidrag beviljas med sammanlagt högst 226 500 000 kr.till skogsvård m. m., 2. till Bidragtill skogsvård m.m. för /87 anvisa ett 41 förslagsanslag av 290 000 000kr. Motioner JoU 1985/86:13 1985/86:Jo306 av m.fl. (fp), vari yrkassåvitt nu är i fråga (yrkande 2) att anvisar ett i förhållande tillregeringens förslag minskat anslag med 20 milj. kr. till 280 milj. kr. förbidrag till skogsvård. 1985/86:Jo307 av i m. fl. (m), variyrkas såvitt nu är i fråga (yrkandena 6 och 7) 6. att riksdagenunder anslaget D 6 Bidrag till skogsvård m. m. för /87 anvisarett förslagsanslag av , 7. att riksdagenunder anslaget D 6 Bidrag till skogsvård m. m. under /87 medgeratt statsbidrag beviljas med högst . 1985/86:Jo308 av m.fl. (vpk), vari yrkassåvitt nu är i fråga (yrkande 7) a) att riksdagenunder bilaga 11, D 6 Bidrag till skogsvård m. m. beslutar att rubrikenSkogsodling efter avverkning av lägproducerande bestånd skall utgå och ersättasav Skogsgallring och hjälpplantering, b) att riksdagenbeslutar att det anslag som finns upptaget under D 6 Bidrag till skogsvård m.m. avseende Skogsodling efter avverkning av lägproducerande bestånd skallöverföras till det nya anslaget Skogsgallring och hjälpplantering. 1985/86:Jo313 av m. fl. (c), vari yrkas såvittnu är i fråga (yrkandena 3-7) 3. att riksdagenbeslutar att bidragsformerna 2, 3 och 5 under D 6 i proposition 1985/86:100avvecklas fr. o.m. och att anslag följaktligen inte beviljas fördessa bidragsändamål, 4. att riksdagenbeslutar att anvisa ett förslagsanslag om 62,5 milj. kr. under D 6 försärskilda skogsvårdsåtgärder inom det skogliga stödområdet och förädellövskogsbruk, 5. att riksdagenbeslutar att får i uppdrag att göra en översyn avmöjligheterna till personalminskning vid styrelsen och skogsvårdsstyrelsernanär det skogliga bidragssystemet tas bort, 6. att riksdagenbeslutar att uppdra åt regeringen att uppta förhandlingar med representanterför skogsägarna och skogsindustrin hur för skogsbruket gemensammaangelägenheter fortsättningsvis skall finansieras, 7. att riksdagenbeslutar att i övrigt ge regeringen till känna vad som anförts i motionen omskogspolitiken. 1985/86:Jo315 av (), vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av en intensifierad översiktlig skogsinventering. 1985/86:Jo708 av m.fl. (m), vari yrkas såvittnu är i fråga (yrkande 3) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om borttagandet av det s. k. 1985/86:Jo738 av m. fl. (fp), vari yrkassåvitt nu är i fråga (yrkande 18) att som sin mening ger regeringen till känna att programmet för skogsvård i de lövdominerade s. k. utskottet JoU 1985/86:13 Från anslaget bekostas bidrag till särskildaskogsvårdsätgärder inom det skogliga stödområdet, skogsodling efter avverkningav lägproducerande bestånd, dikning, ädellövskogsbruk och åtgärder rhotskadegörelse av skogsinsekter. Vidare bekostas översiktligaskogsinventeringar från anslaget. Jordbruksministern framhåller ipropositionen att de ökade vinster som genom högkonjunkturen har tillförtsskogsindustrin och skogsbruket i första hand måste utnyttjas för investeringari syfte att ytterligare stärka näringen. För skogsbrukets del bör detta ske iform av bl. a. en kraftig satsning på hjälpplanteringar och andraåterväxtåtgärder samt på röjningar och gallringar. Härigenom kan produktionenav kvalitetsvirke öka för framtiden. En aktiv beständsvård vitaliserar dessutomskogen och gör den mer motståndskraftig mot klimat- och föroreningsskador. För nästa budgetår föreslås att programmet för åtgärder ilägproducerande skogar, s. k. 5:3-skogar, förlängs genom att det årligarambeloppet räknas ned med 30 milj. kr. Den på detta sätt minskade takten iprogrammets genomförande skapar tid för att erforderliga bedömningar bl. a. pånaturvårdsområdet skall kunna göras. Främst mot bakgrund av att bidrag tilleftersatt röjning inte lämnas längre minskar behovet av bidragsmedel försärskilda skogsvårdsåtgärder inom det skogliga stödområdet. Jordbruksministernföreslår därför att rambeloppet räknas ned med 67,5 milj. kr. En sammanlagd ramav 226,5 milj. kr. tas upp för bidrag till skogsvård m.m. För utbetalning underanslaget har beräknats 290 milj. kr. I olikamotioner föreslås minskning av anslaget. m. fl. (fp) anser enligt motion Jo306 ätts.k. 5:3-bidragicke skall utgå till områden som domineras av lövskog eller som ärvärda att bevaras från naturvårdssynpunkt. Motionärerna föreslår en minskningav anslaget med 20 milj. kr. till 270 milj. kr. (icke 280 milj. kr. som detfelaktigt står i motionen, yrkande 5). Enligt motion Jo738 av . (fp) bör uttala att programmet för skogsvård i de lövdominerades.k. 5:3-skogarna avslutas (yrkande 18). I motion Jo307 framför i m. fl. (m)yrkande om sänkning av bidragsanslaget med sammanlagt 109,5 milj. kr. (yrkande6). Yrkandet är kopplat till ett framfört yrkande om sänkning avskogsvårdsavgiften. Enligt motionärerna har skogsägarna själva ett långsiktigtintresse av skogsvårdande åtgärder. 5:3-bidraget kan därför avvecklas vidingången till nästa budgetår. Anslaget till översiktliga skogsinventeringarföreslås också minskat. Ett yrkande om avveckling av 5:3-bidraget återfinnsäven i motion Jo708 av m.fl. (m) (yrkande 3). I motion Jo308 hävdar m.fl. att 5:3-bidragetkommit att användas på ett i stor utsträckning felaktigt sätt. Motionärernaföreslår att anslaget Skogsodling efter avverkning av lägproducerande beståndavskaffas och att de medel som finns upptagna under anslaget i stället användsför röjning och hjälpplantering (yrkandena 6 och 7). Enligt motion Jo313 av m. fl. (c) -vilkenmotion innehåller ett yrkande om skogsvårdsavgiftens avskaffande - bör alla bidragsformer under 43 anslagetavvecklas utom de som är motiverade av regionalpolitiska skäl eller JoU1985/86:13 av naturvårdsskäl. Dessa bör belasta den allmänna statsbudgeten ochmotiverar icke någon särskild skatt på skogsnäringen som skogsvårdsavgiften,anser motionärerna. Till särskilda skogsvårdsåtgärder inom det skogligastödområdet och ädellövskogsbruk bör enligt motionen anvisas sammanlagt 62,5milj. (yrkandena 3). I motionen yrkas vidare att gör enöversyn av möjligheterna till personalminskning vid ochskogsvårdsstyrelserna när det skogliga bidragssystemet tas bort (yrkande 5)samt att förhandlingar tas upp mellan regeringen och företrädare förskogsnäringen om hur gemensamma frågor för skogsbruket skall finansieras ifortsättningen (yrkande 6). Slutligen yrkas på ett tillkännagivande tillregeringen om skogspolitiken i övrigt (yrkande 7). I motion Jo315 anför () att den översiktligaskogsinventeringen (ÖSI) utgör ett viktigt medel för att uppnå att skogsägaremed låg avverkningsintensitet och betydande avverkningsmöjligheter kommer igång med avverkningar så fort som möjligt. Enligt motionären innebär regeringensförslag om oförändrat anslag till ÖSI i praktiken - eftersom ingen kompensationges för ökade lönekostnader - en minskning av resurserna för inventering.Riksdagen bör göra ett uttalande om behovet även intensifierad översiktligskogsinventering. Utskottet får erinra om att under de senasteåren avslagit motioner av samma eller likartat innehåll som de här aktuella.När det gäller programmet för åtgärder i lägproducerande skogar, s. k.5:3-skogar, innebär regeringens förslag en förlängning av programmet genom attdet årliga rambeloppet räknas ned med 30 milj. kr. Som jordbruksministernpåpekar vinns därmed tid för att erforderliga bedömningar skall kunna göras bl.a. på naturvårdsområdet. Programmet för avveckling av lägproducerande bestånd börenligt utskottets uppfattning fullföljas.