bet · G901SfU21 · 1985-12-31 00:00:00 — 3), 486 avLars m.fl. (yrk. 2) och 487 av m.fl. (yrk. 3) yrkasavslag på förslaget. De skäl som anförs härför är, att förslaget i praktikeninnebär att svenska myndigheters befogenheter att pröva skälen för asyl läggsöver på olika transportföretag, att förslaget försvårar för flyktingar att tasig hit och att det är tillräckligt att man använder sig av de sedan den 1 juli1985 gällande möjligheterna att ta om hand en utlännings returbiljett. Utskottet kan mot bakgrund av den kritik som framförts ide nämnda mofionerna inte tillstyrka propositionens förslag på denna punkt. Omprövningav beslut SfU 1985/86:21 Mot bakgrund av att handläggningstiderna förutlänningsärenden ökat , framförallt såvitt gällerhandläggningen av besvärsärenden hos regeringen, föreslås i propositionenockså en åtgärd i syfte att bringa ner handläggningstiderna. Vid sidan ombestämmelserna i den nya förvaltningslagen om skyldighet för en myndighet attändra sitt beslut föreslås en bestämmelse bli införd i utlänningslagen om attSIV skall få rätt att ompröva sina beslut även sedan de överklagats, dock medden begränsningen att sedan handlingarna i ett ärende har översänts tillregeringen får ompröva sitt beslut endast om ärendet har remitterats tillSIV för yttrande. Med hänsyn till att den nya förvaltningslagen skall trädai kraft först den och till att det är väsentligt att de i denförevarande propositionen föreslagna omprövningsbestämmelserna kan träda ikraft redan den bör bestämmelser om inlämnande av besvär m.m. somöverensstämmer med bestämmelser i den nya förvaltningslagen införas i en särskildtidsbegränsad lag. Förslag härom läggs också fram i propositionen. Utskottet, som anser det angeläget att alla möjligheteratt begränsa handläggningstiderna tas till vara, tillstyrker propositionensförslag som inte föranlett något motionsyrkande. Ansökan om politisk asyl kan som tidigare nämnts görasantingen i samband med inresan eller senare under vistelsen i landet. Ansökankompletteras med ett första förhör med utlänningen hos polismyndigheten. Omsökanden inte direktavvisas sker en fullständig asylutredning. Förhörsledarenutgår därvid från vissa standardfrågor som anger förhörets allmänna inriktning.Följdfrågor är givetvis nödvändiga för att få ett godtagbart underlag förbeslut. Vid förhöret uppmanas den asylsökande att noga ange alla omständighetersom han vill lägga till grund för sin ansökan. Frågan om flyktingbarnens speciella situation tas upp imotionerna Sf510 av m.fl. (yrk. I och 2), Sf519 av . 1 eg) och 347 av m. fl. 1 motionerna påtalas att barneninte blir föremål för egna utredningar och att deras situation inte beaktas isamband med beslut i asylärendet. Dessutom framhålls vikten av att barn inteutan noggrann utredning skiljs från föräldrar och syskon och attfamiljesplittring undviks. Barn skall inte heller, betonar motionärerna imotionerna Sf5l9 och 347, förvaras i häkte. De utredningar som görs i asylärenden omfattar i deallra flesta fall endast vuxna personer. I utredningarna är det naturligtvismöjligt att få även barnens situation belyst. Den vuxne uppmanas som nämnts isamband med utredningen att framlägga alla omständigheter som kan påverka hansansökan. När det finns ett offentligt biträde måste det få anses ankomma pådenne att ta fram de medföljande barnens situation. Även omdet redan nu således finns möjligheter att utreda barnens situationi samband med utredningen av den vuxne är det uppenbart att SfU 1985/86:21 situationenför flyktingbarnen inte är helt tillfredsställande. har ocksåuppmärksammats av berörda myndigheter. sålunda -inom ramen för sin allmänna tillsynsskyldighet - beslutat att utredadels och hälso- och sjukvårdens, inklusive barn- och ungdomspsykiatrin,skyldighet att göra utredningar i utlänningsärenden, dels denpsykiska och sociala situationen för de barn och ungdomar som vistas påförläggningar för asylsökande och flyktingar. bli klarsenare detta år. Med hänsyn till pågående utredning flnnerutskottet att någon åtgärd från sida med anledning av motion Sf510yrkande 1 och motion Sf519 yrkande I e samt motion 347 yrkande 1 i nu behandladdel inte är påkallad. Beträffande frågan om förvaring av barn i häkte harutskottet tidigare (SfU 1983/84:30 och SfU 1984/85:27) uttalat att det fårankomma på vederbörande myndigheter att ta erforderliga initiativ för att hittaså normala miljöer som möjligt för placering av barn som i undantagsfall tas iförvar. Endast undantagsvis, framhöll utskottet, kan det tills vidare accepterasatt barn tas in i polisarrest tillsammans med vårdnadshavarna under någratimmar. Utskottet vill ånyo understryka vikten av att barn inteplaceras i häkte eller arrestlokal. Det saknas emellertid fortfarandemöjligheter att i alla lägen undvika en sådan placering. Utskottet kan därförinte heller nu ställa sig bakom ett absolut förbud mot placering av barn ihäkte eller arrestlokal.Skulle en sådan placering i yttersta nödfall blinödvändig måste den, som tidigare uttalats, emellertid ske tillsammans medvårdnadshavarna och vara endast . Det är enligt utskottets uppfattning också omöjligt atthelt undvika familjesplittring, eftersom det ibland förekommer att någon ifamiljen medverkar till en sådan splittring genom att gå underjorden ellergenom att gömma barnen. Myndigheterna bör däremot, såsom påtalats i motionerna,i möjligaste mån undvika en splittring av familjen och denna uppfattning harockså kommit till uttryck i ett svar av statsrådet på en fråga . Något tillkännagivande i detta hänseende anserutskottet inte påkallat. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 347 yrkandeI i nu behandlad del, Sf5IO yrkande 2 och Sf519 yrkandena 1 f och g. Beslut som fattas i asylärenden grundas i de allra flestafall på det skriftliga utredningsmaterialet i ärendet. 1 motion Sf5l5 av PerArne Aglert och framhålls att ett muntligt förfarande införsåväl invandrarverket som i de flesta fall skullege en säkrare bedömning av den asylsökande och skälen för ansökan om att fåstanna i . Som framgått av redogörelsen ovan blir resultatet avansökan om asyl i många fall att sökanden får stanna i . I sådana ärenden föreligger inte något skäl att komplettera utredningen med en muntlig utsaga från sökanden. I de fall där utredningen inte klart pekar mot att utlänningen kommer att få stanna får utlänningen rättshjälp i form av offentligt biträde. Detåligger biträdet att så noga och omsorgsfullt som möjligt ta fram alla de SfU1985/86:21 omständigheter som talar för att sökanden skall få stanna i landet.Skulle sökanden eller det offentliga biträdet ändå anse att det skriftligautredningsmaterialet skulle behöva kompletteras med en muntlig redogörelsefrän sökandens sida är det inte något som hindrar att en sådan redogörelselämnas. Även och regeringen kan ta och tar ocksåinitiativ till att sökanden muntligen kan framlägga sin sak. Detta skersärskilt i de fall där det kan bli fråga om att bedöma trovärdigheten isökandens uppgifter. Utskottet kan inte flnna att det generellt skulleföreligga ett behov av muntliga överiäggningar mellan handläggarna iasylärenden och de asylsökande. 1 de fall där det är önskvärt eller då detkonstateras att det föreligger ett särskilt behov av muntliga överläggningarkan sådana komma till stånd med den ordning som gäller . Mot dennabakgrund avstyrker utskottet bifall till motion Sf515. Enligt 102 § UtIL är ärenden om visering, tidsbegränsadeuppehållstillstånd och arbetstillstånd undantagna från förvaltningslagensbestämmelser om motivering av beslut. Däremot gäller i principförvaltningslagens bestämmelser om motivering av beslut i fråga omavlägsnandeärenden. Av motivuttalanden till förvaltningslag framgåratt i dessa ärenden kan som beslutsmotivering godtas att innehållet i detåberopade lagrummet anges. Ett avslag på ansökan om att få stanna i avflyktingskäl eller flyktingliknande skäl motiveras i allmänhet med att deanförda skälen inte varit tillräckliga för att ge en enligt de bestämmelsersom gäller. 1 beslutet anges däremot inte vilka skäl som underkänts ellervarför de varit otillräckliga. I de fall den beslutande myndighetenifrågasätter trovärdigheten i uppgifterna som åberopas till stöd för ansökankan det dock förekomma att denna omständighet anmärks i beslutet. 1 motion Sf5l9 av m.fl. (yrkande 1 d)framhålls att ett beslut som inte motiveras skapar en betydande rättsosäkerhetför den asylsökande och att avsaknaden av beslutsmotivering inneburit betydandesvårigheter att i den politiska kontrollen och debatten följa upp flyktingpolitikensprinciper. Som framgått av vad som sagts ovan godtogs vid införandetav förvaltningslagen att ett återgivande av innehållet i åberopade lagrumkunde gälla som beslutsmotivering. Med hänsyn till att beslut iavlägsnandeärenden är allmän handling är det av hänsyn till sökanden intelämpligt att i beslutet ta upp och närmare analysera de skäl sökanden åberopat.Även om motiveringen till beslutet inte skriftligen anges är det självfalletviktigt att sökanden och dennes ombud pä begäran upplyses om skälen till attansökan inte beviljats. Utskottet förutsätter att så sker. Utskottet anser med hänsyn till det anförda att någotsärskilt tillkännagivande i frågan inte är påkallat och avstyrker bifall tillmotion Sf519 yrkande I d. Tidsbegränsatarbetstillstånd SfU 1985/86:21 Enligt gällande riktlinjer för invandringspolitiken skallinvandringen kontrolleras för att göra det möjligt att anpassa den tilllandets resurser och politiken på olika områden. Kontrollen innebär att den somvill invandra till skall ha arbete, bostad samt arbetstillstånd ordnadeföre inresan. Undantag frän denna huvudregel gäller för flyktingar och förnära anhöriga till den som redan finns i . Dessa kan beviljas tillståndefter inresan. En utlänning som har ansökt ofh tillstånd att få stanna iSverige har inte rätt att arbeta han väntar" på besked itillständsärendet. Denna ordning gäller oavsett vilka skäl hän häl"åberopat till stöd för sin ansökan. 1 motion Sf502 av och att flyktingar utsätts för stora påfrestningar.Till dessa hör den påtvingade sysslolösheten. Motionärerna anser att dennaomständighet även innebär påfrestningar på den svenska opinonens syn på flyktingarna.Flyktingar bör därför kunna beviljas tidsbegränsat arbetstillstånd underväntetiden. Motionärerna tar upp ett välkänt problem när det gällertillämpningen av utlänningslagstiftningen. Den ofta långa tid som förflyterfrån det flyktingen kommit till vårt land till dess han får slutligt besked omhan får stanna medför sociala och ekonomiska problem som det är angeläget attkomma tillrätta med. Frågan har från olika aspekter behandlats i riksdagenunder årens lopp. har tidigare prövat motioner med samma syfte somden förevarande. Dessa motioner har avslagits med hänsyn till att ett systemmed tillfälliga arbetstillstånd kunde befaras leda till en uppluckring avprincipen om den reglerade invandringen. har i stället vid åtskilligatillfällen fattat beslut som syftat till att förkorta väntetiderna iutlänningsärenden. Senast har fattat beslut om atttillföra såväl som ytteriigare personal i syfteatt förkorta handläggningstiderna i utlänningsärenden. Det ovan av utskottettillstyrkta förslaget om rätt för att ompröva sina beslut är också ägnatatt minska handläggningstiderna. Enligt utskottets mening bör man i första hand, somtidigare uttalats, försöka att komma tillrätta med de problem som uppkommerunder väntetiden genom att hålla nere handläggningstiderna. Utskottet ansersåledes att bör vidhålla sin tidigare uppfattning att arbetstillståndbör beviljas först då beslutet om uppehållstillstånd ges. Med det anförda avstyrkerutskottet bifall fill motion Sf502. 1 praxis har fastställts vilken krets av familjemedlemmarsom tillåts invandra till tillsammans med huvudmannen. Tillstånd attbosätta sig här beviljas enligt denna praxis regelmässigt make/maka ellersammanboende, minderåriga barn, "hemmavarande" ogifta barn under 20år, som inteföljde med när för-äldrarna invandrade till , samt en person i SfU1985/86:21 undantagsfall två personer - var-s samtliga när-a släktingar finns iSverige. Dessutom beviljas under vissa i praxis närmare fastlagdaprinciper uppehållstillstånd för föräldrar till den som redan bor här.Sammanfattningsvis innebär denna praxis följande. Ensamstående förälder utanmedföljande barn beviljas uppehållstillstånd för bosättning hos här i landetbosatt barn. Detsamma gäller i allmänhet ensamstående förälder med minderårigtbarn, om majoriteten av de vuxna barnen är bosatta i . Föräldrapar somhar samtliga sina barn i beviljas uppehållstillstånd om de är 60 åreller äldre eller om det föreligger starka humanitära skäl. Beträffandeföräldrar i övrigt sker en bedömning av en rad förhållanden, såsom om de harbarn med sig eller inte, antalet barn i , föräldrarnas ålder ochhälsotillstånd samt föreliggande humanitära skäl. 1 fråga om beviljande avuppehållstillstånd åt anhöriga till flyktingar föreligger utöver vad nu sagtsen något utvidgad rätt till invandring. Beträffande uppehållstillstånd för make/maka ellersammanboende gäller en ordning med s.k. uppskjuten invandringsprövning omäktenskapet eller sammanboendet har uppkommit i anslutning till eller snarastefter inresan. Denna ordning innebär att utlänningen vanligen beviljas fyrauppehållstillstånd om vardera han accepteras som invandrare.Skulle förhållandet upphöra före tvåårsperiodens utgång beviljas den utländskaparten ändå fortsatt tillstånd om det föreligger särskilt ömmandeomständigheter eller det skulle framstå som stötande för rättskänslan attvägra fortsatt tillstånd. 1 motionerna 1984/85:2307 av m.fl. (yrk. SD26 av och Sf503 av m. fl. tassituationen upp för de kvinnor som varit gifta eller sammanboende med en här iSverige bosatt person, men där förhållandet har upphört före tvåårstidensutgång. 1 motion 2307 yrkande 2 anser motionärerna att det börvara möjligt att ge permanent uppehållstillstånd redan efter en förstasexmånadersperiod med tanke på att uppehållstillstånd numera alltid söks frånhemlandet. I motion Sf326, delvis, ifrågasätts om inte praxis bör ändras så inte försätter kvinnor i en icke önskvärd tvångssituation. Även i motionSf503 framhålls att en omprövning av tvåårsregeln är nödvändig. Invandrarverketbör enligt motionärerna åtminstone vänta med beslut om utvisning om det pågårrättslig prövning av en misshandel. Vid en fällande dom bör,anförmotionärerna, kvinnan ha rätt att stanna i . Ordningen med uppskjuten invandrarstatus är en fråga somvid flera tillfällen har behandlats av mot bakgrund av de problem det kan innebära att den utländska parten inte får förlängt uppehållstillstånd när en förbindelse upplöses. Senast i betänkandet SfU 1983/84:30 med anledning av proposition 1983/84:144 om invandrings- och flyktingpolitiken prövade utskottet ett antal motioner i frågan. Motionerna avstyrktes med hänvis ning till att utskottet ansåg att de överväganden som gjorts i propositionen i denna fråga ansågs tillfredsställande. 1 propositionen framhölls att när ett äktenskap eller ett sammanboende bryts före tväårsperiodens utgång bör samtliga omständigheter i det enskilda fallet beaktas vid prövningen av om 22 utlänningenskall fä stanna. Som exempel på sådana omständigheter som SfU 1985/86:21 med i bedömningen angavs att det finns barn i förhållandet eller attutlänningen blivit misshandlad eller annars illa behandlad i äktenskapet ellersammanboendet, riskerar att bli socialt utstött vid återkomsten till hemlandeteller hunnit bli väl etablerad i arbetslivet. Vidare framhölls angelägenhetenav att undvika beslut som framstår sorrr stötande för rättskänslan. Utskottet ansåg, liksom vid tidigare behandling av sammafråga, att det var nödvändigt att vara speciellt varsam vid handläggningen avdessa ärenden. Enligt vad utskottet under hand inhämtat från tarverket - mot bakgrund av de uttalanden som gjordes i nyssnämnda proposition ochi utskottsbetänkandet i de ärenden där ömmande omständigheter förs framstörsta möjliga hänsyn till dessa vid prövningen av frågan om fortsatttillstånd, trots att förbindelsen bryts före tvåärsperiodens utgång. Utskottet finner med hänsyn till det anförda inteanledning att frångå sitt tidigare ställningstagande i fråga omprövningsfötfarandet i dessa tillståndsärenden. Vad härefter angår yrkandet i motion Sf326, delvis, medbegäran om en redovisning av erfarenheterna av uppskjuten invandrarstatus anserutskottet att en sådan redovisning bör kunna ske inom ramen för regeringensårliga redogörelse för invandrings- och flyktingpolitiken. Motionerna 2307 yrkande 2 i nu behandlad del samtmotionerna 81326 och Sf503 bör därför inte föranleda någon åtgärd. Ovan har lämnats en redogörelse för vilka möjligheter detflnns för anhöriga utanför den s. k. kärnfamiljen att bosätta sig i Sverige.För övriga anhöriga är möjligheterna att komma hit som s. k. anknytningsfallbegränsade. I motion 2307 yrkande 2 delvis framhålls att till familjenräknas i många länder, varifrån invandring till sker, en vidare kretsav anhöriga än vad som är vanligt i . Starka humanitära skäl talardärför enligt motionärerna för en generös praxis när det gäller att medgeinvandring av anhöriga till flyktingar och till dem som har fått stanna pågrund av politiskhumanitära skäl. I samband med behandlingen av proposition 1983/84:144 ominvandrings- och flyktingpolitiken avstyrkte utskottet (SfU 1983/84:30) bifalltill ett antal liknande motioner som den förevarande. Avstyrkandet skedde motbakgrund av utskottets i samma betänkande gjorda uttalanden om behovet avfortsatt reglering av invandringen. Utskottet uttalade dock att prövningen avsädana ansökningar som avses skulle göras i en humanitär anda. Utskottet anser att nuvarande praxis för beviljande avuppehållstillstånd för anhöriga till dem som är bosatta här i är välavvägd. Redan enligt nuvarande praxis kan tillböriig hänsyn tas till sädanahumanitära och sociala skäl som motionärerna talar om. Motionen bör därför i nubehandlad del enligt utskottets mening inte föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida. Arbetsgivaresanmälningsskyldighet SfU 1985/86:21 En arbetsgivare skall enligt 62 S UtlF skriftligen anmälatill polismyndigheten när en utlänning tillträder respektive slutaranställningen. 1 motion Sf5l I av framhålls attarbetsgivarens skyldighet enligt denna bestämmelse utgör en extraarbetsbelastning på företagen och innebär ett för alla parter onödigt regelverkatt hålla reda på. Bestämmelsen bör därför enligt motionären avskaffas. Frågan om att slopa arbetsgivarens skyldighet enligt 62 §UtlF har diskuterats i olika sammanhang . Senast behandladesfrågan i invandrarpolitiska kommitténs (IPOK) betänkande (SOU 1983:29) Invandringspolitiken-Förslag.Enligt en enkät, som IPOK låtit göra och där 21 polismyndigheter somerfarenhetsmässigt handlägger av utlänningsärendena deltagit,önskade 12 polismyndigheter behålla systemet i sin helhet. Sju ville slopa detmedan två ville behålla systemet ifråga om icke nordbor. De skäl somframförallt åberopades för att behålla systemet var att det behövdes för deninie utlänningskontrollen och att det var av värde i den allmännabrottsspaningen. IPOK frågasatte värdet avbestämmelsens avskräckande effekt på arbetsgivare som överväger att anställaarbetskraft utan vederbörliga tillstånd. finns iutlänningslagstiftningen betydligt effektivare medel för att avhålla enarbetsgivare från att anställa sådan arbetskraft menade IPOK och pekade på denstraffavgift som kan ådömas en arbetsgivare som anställer arbetskraft sorrrsaknar arbetstillstånd. Enligt lPOK:s mening fanns det ur principiell synpunktinte heller skäl att ha ett särskilt register för brottsbekämpning somomfattade arbetsanmälda utlänningar. Syftet med registret var inte att få tillstånd ett sådant särskilt brottsspaningsre-gister, även om det kommit attanvändas härför. IPOK:s slutsats blev att arbetsgivaranmälningarna bordeupphöra eftersom nyttan av dem inte är så stor i förhållande tillresursinsatsen att verksamheten borde behållas. Den generella skyldigheten förarbetsgivarna att anmäla utländsk arbetskraft kunde ersättas med ensfickprovskon-troll på vissa arbetsplatser för att se till att personer intearbetar utan arbetstillstånd. Vid remissbehandlingen av lPOK:s förslag varremissinstansernas uppfattning i denna fråga delad. Flera tungaremissinstanser som exempelvis ville behålla systemet. Ett flertal förslag i IPOK:s ovannämnda betänkande harlett fram till förslag från regeringen i proposition 1983/84:144 ominvandrings- och flyktingpolitiken. Propositionen berör dock inte IPOK:s nuifrågavarande förslag. Med hänsyn härtill utgår utskottet från att övervägandenfortfarande pågår i frågan i . Någon åtgärd med anledning avmotion Sf511 är inte påkallad. Hemställan SfU 1985/86:21 1. beträffandeskrivelse om flyktingpolitiken attriksdagen lägger regeringens skrivelse 1985/86: 129 till handlingarna, 2. beträffandeinternationellt samarbete i flyktingfrågor attriksdagen avslår motionerna 1985/86:Sf501 yrkande 2, 1985/86:Sf5l9 yrkande 1 ioch 1985/86:8f517 yrkande 6, 3. beträffandeöverläggningar med DDR att avslår motionerna 1985/86:487 yrkande 4,1985/86:482 ' och 1985/86:Sf517 yrkande 5, 4. beträffandetillkännagivande om flyktingpolitiken attriksdagen avslår motionerna 1985/86:Sf501 yrkande 1 och 1985/86:Sf509 yrkande Ii motsvarande del, 5. beträffandeen redovisning av asytpraxis m.m. attriksdagen avslår mofionerna 1985/86:488 och 1985/86:Sf5l7 yrkande 4, 6. beträffandeåterinträde i ICM attriksdagen avslår motionerna 1984/85:1714 och 1985/86:Sf506, 7. beträffandeklagorätt i verkstältighetsärenden attriksdagen med bifall till proposition 1985/86:133 antar i propositionenframlagt förslag till införande av ny 89 a § i utlänningslagen (1980:376) ochny lydelse av 90 § samma lag, 8. beträffandeförberedetsetid för avresa attriksdagen avslår motion 1985/86:81519 yrkande I c, 9. beträffandepolisens uppgifter i asylärenden attriksdagen avslår motionerna 1985/86:Sf513 yrkande 4, 1985/86:8f517 yrkande 3och 1985/86:Sf519 yrkande 1 a, 10. beträffandeförhandsbesked i asylärenden attriksdagen avslår motion 1985/86:Sf513 yrkande 3, 11. beträffandeomhändertagande av pass att med anledning av propositionen och motion 1985/86:483yrkande 1 och med avslag pä mofionerna 1985/86:484 yrkande 1 i motsvarande del, 1985/86:485 yrkande 1 och 1985/86:487yrkande 1, dels antari propositionen framlagt förslag till införande av ny 8 b § i dels somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omomhändertagande av pass, 12. beträffande/o/og/fl/(och fmgeravtiyck attriksdagen med anledning av propositionen och motionerna 1985/86:483 yrkandena 2och 3, 1985/86:484 yrkandena 1 i motsvarande del och 2 och 1985/86:487 yrkande2 samt med avslag på motionerna 1985/86:485 yrkande 2 och 1985/86:486 yrkandeI, dels inför en ny 8 c § i utlänningslagen av följande såsom utskottetsförslag betecknade lydelse: Regeringensförslag Utskottetsförslag SfU 1985/86:21 8c § får ta en utlän- Polismyndighetenfår ta en utlän nings fingeravtryck och fotografi ningsfingeravtryck och fotografi om utlänningen, vid vid ankomsten omutlänningen vid ankomsten till till eller därefter, ansöker Sverigeeller när han därefter ansö- om uppehållstillstånd eller om ut- kerom uppehållstillstånd inte kan länningen vid ankomsten till riket styrka sin identitet, inte kan styrka sin identitet. dels antar i propositionen framlagt förslag till införandeav ny 50 a § i samma lag, 13. beträffande transportörers skyldighet attmedföra en utlän ning från attriksdagen med bifall till motionerna 1985/86: 483 yrkande 4, 1985/86:484yrkande 1 i motsvarande del, 1985/86:485 yrkande 3, 1985/86: 486 yrkande 2 och1985/86: 487 yrkande 3 avslår det i propositionen framlagda förslaget till nylydelse av 82 § utlänningslagen och den till denna paragraf föreslagnaövergångsbestämmelsen, 14. beträffandeomprövning av beslut attriksdagen med bifall till propositionen antar i propositionen framlagt förslagtill dels Lagom ändring i utlänningslagen (1980: 376) i de delar förslaget inte berörts imomenten 7, 11.