bet · G901AU11 · 1985-12-31 00:00:00 — 1985/86 Anslag 1411472 000' 1986/87 Förslag 1 537 253 000 ' Härtill kommer 2 milj. kr. på Tilläggsbudget I (AU1985/86:7). Från anslaget - som är nytt fr. o. m. innevarande budgetår- bekostas löner m. m. för verksamheten vid arbetsförmedlingen, länsarbetsnämndernaoch AMS. Beträffande den tidigare finansieringen hänvisas till förra åretsbudgetproposition (bilaga 12 s. 53 f. och AU 1984/85:11 s. 56-58). Regeringenföreslår under punkt B 1. (s. 64-70) att skall 1. medge all regeringen får bemyndiga AMS att /87 besluta om avskrivning av lånefordran uppkommen inom arbetsmarknads verket under de förutsättningar som gäller för budgelårel 1985/86, 2. till förvaltningskostnader / 87 anvisa ett förslagsanslag av 1 . Dessutom föreslås i ett annatavsnitt (s. 58-64) all skall godkänna vad som föreslagils ipropositionen om avvecklingen av AMS egenregiverksamhet. (A 1981:02) avslutade sitt arbelemed betänkandet ansvarsområde (SOU 1985:7). Belänkandetär remissbehandlat, och en särskild proposition på grundval av betänkandet äraviserad. Ett av kommiitéförslagen las upp lill behandling redan i budgeipro- positionen,en avveckling av AMS egenregiverksamhet. AU 1985/86:11 Vid AMS tillkomst förutsattes alt den nyastyrelsen skulle ha resurser för en byggande verksamhel, dvs. för alt drivaberedskapsarbeten i egen regi. Syftet var all man snabbi skulle kunna dra igång beredskapsarbeten för att motverka arbetslöshet av konjunktur- ellersäsongmässig natur. I slutet av 1950-talel började försöksvis personer medsvåra socialmedicinska arbetshandikapp (framför allt alkoholmissbrukare) attsysselsättas i dessa arbeten. Arbetstagarna kom att kallas specialanvisadarbetskraft (SA) och arbetena att benämnas SA-arbeten. Del är sådana arbetensom ulgör merparten av egenregiarbetena. I viss utsträckning anordnasockså vanliga beredskapsarbeten, i första hand för äldre, lokall bundenarbetskraft. Egenregiarbetena hade sin största omfattning i början av1970-talel. Därefter har de successivl minskal i volym. /84sysselsattes i medeltal 890 SA-anvisade och 475 äldre lokalt bundna. I augusti1985 var enligl propositionen sammanlaget 900 personer anvisade lillegenregiarbetena. Dessutom deltog 340 (icke arbetslösa) yrkesarbetare iarbetena. Driften av egenregiarbetena omhändertas under AMS av sjuregionkontor, förlagda i , , , , , ochVäxjö. Antalet anställda på dessa kontor samt på och päarbetsplatserna uppgär till ca 490 personer. För en del av de anvisade arbetstagarna driver AMSboendeförläggningar, den s. k. föriäggningsverksamheten. Antalet förläggningarvar i slutet av 1970-talel ca 35 med ungefär 1 000 platser. Verksamhetenomfattar nu 13 förläggningar med ca 250 boende. Hälften av dem är belägna iVästsverige. Förläggningarna har ca 100 anställda. AMS personal för egenregiverksamheten uppgår alltså lill(490 -I-100) ca 600 personer. Det ingick i uppdrag alt pröva om det inomarbetsmarknadsverket finns arbetsuppgifter som kan slopas eller föras över tillannan huvudman. Kommittén föreslår all AMS inle skall utföra beredskapsarbeteni egen regi med hänvisning lill all verksamheten kan sägas passa ini den inriktning som arbetsmarknadsverket och arbetsmarknadspolitiken numerahar. Del framhålls vidare alt de anvisade bör kunna få sysselsättning i andraformer. Även AMS huvudmannaskap för föriäggningsverksamheten bör avvecklas. Arbetsmarknadsministern ansluter sig till kommitténsförslag. När det gäller tidpunkten för avvecklingen har AMS föreslagit i sittremissyttrande att produktionen inom egenregin successivt trappas ned under år1986 för att upphöra vid årets utgång. Arbetsmarknadsministern ansluter sigockså till della förslag. Avvecklingsförslaget har mött invändningar i sex motioner.Centerpartiet förordar i motion 1985/86; A255 all man i länsarbetsnämndernas regi behåller viss verksamhel, varvid särskill avses den som bedrivs i anslutning till de särskilda förläggningarna i glesbygdskommuner. Härför åberopas regional politiska skäl men också all verksamhelen i glesbygd visal sig lyckosam ur rehabilileringssynpunkl för de socialmedicinskt handikappade. Motionärer na anser att för den kvarvarande verksamheten behövs inte längre AMS produktionsenhet eller regionkontoren, som alltså kan avvecklas. (c) ullalar i molion 1985/86: A211 med likartade motiveringar AU1985/86:11 att avvecklingen av egenregiarbetena bör utsträckas än regeringen har föreslagit och yrkar att regeringen skall gesdetta lill känna. m. fl. (vpk) föreslår i motion1985/86;A251 att egenregiverksamheten med främst SA-arbelen skall fortsättaunder AMS huvudmannaskap. Verksamheten vid regionkontoren bör dock kunnaöverföras till länsarbetsnämnderna. Regeringen bör få i uppdrag all lägga framförslag lill en sådan decentralisering. Motionärerna anser all det är märkligtfrån socialmedicinsk synpunkt att AMS skall avveckla en verksamhet utan att detfinns en annan huvudman som har beredskap, medel eller kompetens till sillförfogande. m.fl. (fp) befarar i mofion 1985/86:A247 altsärskilt de Norrlandskommuner som har förläggningar kommer all få svårt attordna nya beredskapsarbeten för dem som sysselsatts i SA-arbeten.Norrlandskommunerna bör därför få längre lid, förslagsvis en femårsperiod, attavveckla egenregiverksamheten. Elt uppskov med avvecklingen av vissa angivnaarbetsplatser begärs slutligen i två motioner. Den ena motionen, 1985/86;A254av m. fl. (s), gäller och i länsamt och i . Den andra motionen, 1985/86:A235av () och (), avser den arbetsplats som finns päVisingsö (). För egendel får utskottet anföra följande. Det har varit en strävan att flytta bortsådana uppgifter från arbetsmarknadsverket som inte kan sägas varaarbetsmarknadspoliliska i egentlig mening. Med exempel från propositionen kanhänvisas till att vapenfriverksamheten och ansvaret för flyktingförläggningarnaöverförts lill andra huvudmän. Den nu föreslagna avvecklingen avegenregiarbetena är att se som ett nytt steg i samma riktning. De invändningar mot avvecklingen som har framkommit i deföreliggande motionerna går olika långt. Vpk-motionen (A251) vill i stort selthålla den nuvarande verksamheten intakt. Den förändring som förespråkas är attden tekniska och administrativa personalen på regionkonloren flyttas lilllänsarbetsnämndernas kanslier. Övriga mofioner syftar till att i olikaomfattning bevara delar av verksamhelen eller att förlänga avvecklingstiden. Elt genomgående argument i motionerna är farhågor för altavvecklingen skall leda till försämrade rehabiliteringsmöjligheter för de socialmedicinskt handikappade personer det här gäller. När egenregiarbetena på försök började användas för att sysselsätta sådana handikappade kan man säga att det inte fanns liknande sysselsältningsallernafiv. upplyst sysselsätts numera enbart genom kommunernas försorg ca 5 000 socialmedicinskt handikappade i särskilda arbeten, som förr kallades T 1-arbelen och offentligt skyddat arbele. Därtill kommer den omfattande sysselsättningen för dessa handikappade på Samhällsföretags verksläder eller, med lönebidrag, ute på den öppna arbetsmarknaden. Som redovisas i del följande avsnittet om sysselsättningsskapande åtgärder har i är offentliggjorts planer på att starta en ny verksamhel inom 39 byggnadsindustrinför rehabilitering av byggnads- och anläggningsarbetare. AU 1985/86:11 Dennaverksamhel kan också komma att få betydelse som sysselsättnings-form.SA-arbelena spelar alltså numera en begränsad roll för sysselsättning ochrehabilitering av de socialmedicinskt handikappade. Dessutom är de insatser somgörs på detta sätt ojämnt fördelade över landet. Enligt AMS-kommillén är detendast en tredjedel av landels kommuner som i någon omfattning replierar påverksamheten. Det innebär alt flerlalel kommuner har ordnal sysselsättning fördessa handikappade på annal sätt. Det skall här starkt understrykas alt en avveckling avegenregiarbetena inle innebär alt man avvecklar de ekonomiskaresurser som har avsatts för att bedriva arbetena. Utskottet utgår från att depersoner som är anvisade sysselsättning i dessa arbeten kommer att kunnaberedas molsvarande arbeten i t. ex. eller skogsvärdsstyrelsernasregi i takt med all avvecklingen fortskrider. Dessa myndigheler sysselsätterredan i dag i stort sett samma målgrupper i beredskapsarbeten. Därutöver harman de alternativa placeringsmöjligheter som ovan nämnts, offentligt skyddat arbete,anställning hos Samhällsföretag m. m. Del görs vidare gällande att egenregiarbetena har en vissregionalpolitisk betydelse. Särskilt avses del sysselsättningslillskoll somföriäggningsverksamheten ger. Del skall inte förnekas att delta kan ha betydelseför de mindre orter där förläggningarna är belägna. Del är fråga om etthundratal anställda fördelade pä 13 förläggningar, varav merparten ligger påorter i . Den regionalpolitiska betydelse detta kan ha mäsle vägasmol att SA-arbelena enligl är en mycket dyr form av beredskapsarbeten. I motionerna har inle berörts problemen för den personal,ca 600 personer, som är anställd för egenregiarbetena. Kommittén säger att endel av problemen hänger samman med att personalen länge varit för slor medhänsyn lill omfattningen av den verksamhel som bedrivs, vilket alltså ären av svårigheterna för dem som är engagerade i verksamheten. Det behöverinle bli problem för personer med yrkeskvalifikationer som gör dem attraktiva påandra delar av arbetsmarknaden. Andra anställda bör kunna omplaceras inomarbetsmarknadsverket eller få molsvarande arbetsuppgifter hos andra huvudmän.Med den stora personalstyrka det här är fråga om mäsle man dock räkna med alldet uppstår problem vid omställningarna som i de enskilda fallen kommer attupplevas som bekymmersamma och svåra all lösa. Del är i första hand AMS sak alli samråd med personalorganisationerna och de statliga personalpolitiskamyndigheterna lösa dessa problem. Utskottet understryker betydelsen av att såsker på ett smidigt säll. Insalserna av personalpolitisk natur vid avvecklingenunderlättas av att det inle är ifrågasatt att göra någon anslagsreducering. Denoförändrade anslagstilldelningen innebär i sin tur att efter hand som avvecklingenfortskrider så frigörs medel för angelägna förstärkningar av arbetsmarknadsverketsservice till arbetssökande och arbetsgivare eller för att kompensera debesparingskrav arbetsmarknadsverket liksom andra myndigheler ställs inför. På de nu angivna skälen ställer sig utskottet bakomAMS-kommitténs och regeringens förslag att avveckla egenregiarbetena och dendärtill knutna förläggningsverksamheten.Regeringen bör få det begärda godkännandet av AU 1985/86:11 förslaget omdenna avveckling. De i sammanhanget aktuella motionerna, A211, A235, A247,A251, A254 samt A255 i molsvarande del avstyrks, i den mån de inle ansesbesvarade med vad ovan anförts. Personaltilldelning för särskilda grupper av arbetssökande AMS har inle begärt någon personalförslärkning lillverkel, och någon sådan förstärkning föreslås inle heller i propositionen iannan mån än all länsarbetsnämnderna liksom innevarande budgetår avses få vissresursökning för att planera och upphandla arbetsmarknadsutbildning. Därutöver har personaltilldelningen aktualiserats i någramotioner. Två av dem gäller kontaktpersoner för psykiskt utvecklingsstörda.Folkpartiet i motion A245 samt () och () imolion A265 anför att svårigheterna att bereda psykiskt ulvecklingsslördasysselsättning är större än för någon annan grupp. En förutsättning för att deutvecklingsstörda skall kunna tillgodogöra sig arbetsförmedlingens service ochfå ett reellt stöd i försöken att få arbele är all del på länsarbelsnämnder ocharbetsförmedlingar finns särskilda kontaktpersoner med kunskap om deutvecklingsstördas speciella behov. De båda motionerna mynnar ut i yrkanden omall åtgärder vidtas för att sådana kontaktpersoner utses på länsarbetsnämnderoch förmedlingar. () anför i molion 1985/86;A267 attarbetsförmedUngens . service åt akademiker behöver förbättras med hänvisningfill att akademikernas arbetsmarknad har försämrats och till de sloraförändringar som skett i högskoleväsendet. Motionären för fram tanken på vissspecialisering bland förmedlarna, alternafivl återgång till den särskildaakademikerförmedling som fanns . I motion 1985/86:A213 efterlyser () ochBengt Silfverstrand (s) förstärkta resurser till arbetsförmedlingen i Malmöhuslån till stöd för arbetslösa ungdomar i åldern . När utskottet yttrat sig över motionsförslagom prioriteringar inom förmedlingsverksamheten av särskilda grupper ellerregioner har hänvisats till att sädana prioriteringar bör ankomma på AMS medledning av behoven i de skilda delarna av landet och det akluellaarbetsmarknadslägets krav. Utskottet har vidare menat att det finns så myckelstörre skäl för att avstå från att ge AMS anvisningar ompersonalomfördelningar med hänsyn till den restriktivitet som har präglatsenare års resurstilldelning till arbetsmarknadsverkets personalsida och som ipraktiken har lett till personalindragningar. Motionsyrkanden om kontaktpersoner för psykisktutvecklingsstörda framställdes även (se AU 1984/85:11 s. 65). Utskottet vill nu liksom då uttrycka sympati för det behjärtansvärda ändamål det här gäller. Det kan erinras om att del är en strävan inom arbetsförmedlingen att ålerbesökande kunder skall få träffa samma förmedlingsljänsteman. Det synes särskilt angeläget att denna strävan upprätthålls när del gäller psykiskt utvecklingsstörda arbetssökande. Utöver dessa uttalanden är utskottet liksom inte berett att föreslå att besluta om deorganisations- förändringarpå länsarbelsnämnder och förmedlingar som förordals i motio- AU 1985/86:11nerna A245 och A265. Motionerna bör sålunda av lämnas ulan ålgärd ide aktuella delarna. Med hänvisning lill den ovan lämnade allmänna motiveringenär utskottet inte heller berett att föreslå någon åtgärd med anledning avmotion A213 (s) om ungdomsförmedling i och motion A267 (fp) omförmedlingens service för akademiker. Personaltilldelningen till arbetsmarknadsverket återkommeri det följande avsnittet om anslagsfrågor. Avslutningsvis i detta avsnitt lar utskottet upp en frägaom distriktsarbetsnämnderna. (c) erinrar i motion 1985/86:A273om all dessa nämnder inrättats genom beslut av . Motionären befararatt den förestående omorganisation av länsarbetsnämnderna som redovisas i budgetpropositionenleder till all distriktsarbetsnämnderna avskaffas ulan att frågan först prövasav . Hon anser att dessa nämnder bör finnas kvar och begär altriksdagen skall uttala alt ett bemyndigande från när det gälleromorganisation av AMS inte innefattar ett avskaffande av distriktsarbetsnämnderna. Som motionären påpekat permanentadesdistriktsarbetsnämnderna som en del av arbetsmarknadsverkets reguljäraorganisation genom ett beslul (prop. 1978/79:131, AU 1978/79:34 s.11-12). Beslutet föregicks av en försöksverksamhet. Nämndernas ställning ochuppgifter behandlades av . Däremot kan utskottet inte finna attdistriktsarbetsnämnderna berörs av den aktuella anpassningen avlänsarbetsnämndernas kanslier lill den omorganisafion som redan skett av AMSkansli. Alldeles klart är all det i budgetpropositionen inle föreligger någonframställning från regeringens sida att det fidigare riksdagsbeslutet omdistriktsarbetsnämnderna skall upphävas. En annan sak är alt frågan kanaktualiseras i i ett senare sammanhang, och det kan erinras om attförsök med andra typer av nämnder pågår . Själva sakfrågan fårprövas i ett sådant senare sammanhang. påkallar motion A273 medhänsyn till det anförda inte någon åtgärd ulan avstyrks. förutskickades att AMS i stället för de årliganeddragningarna av verksamhelen enligl del s. k. huvudförslaget skulleminska förvaltningskostnaderna med 75,7 milj. kr. Enplan för neddragningen läggs nu fram, avsedd alt börja fillämpas nästabudgelår. Som redan sagts i avsnittet om egenregiarbetena kommer dekostnadsminskningar som uppnås genom avvecklingen av dessa arbeten att fåutnyttjas för alt uppnå det nu angivna besparingsmålet. m.fl. (m) yrkar alt regeringen skall gestill känna vad som anförs i motion 1985/86;A266 om möjligheterna alt minska detotala kostnaderna för arbetsmarknadsverket genom den ökade effektivitet hospersonalen som blir möjlig när man utnyttjar den tekniska utvecklingen, bl. Motionärernahar framställt sitt yrkande utan att uttryckligen nämna '2 Del synes ändå nalurligi all när AU 1985/86:11 manbegär av verket all det inom ett flerårsperspektiv skall uppnå ett visstsparmål man först låter verket fullfölja det målet innan nya besparingskravövervägs. Tanken har för övrigt varit all underlätta den långsiktiga planeringeninom verket genom att ange besparingsmålet i ell fixerat belopp. Det syftet börinte överges. Med hänsyn härtill och fill vad i övrigt anförts anser utskottetatt inte bör ansluta sig till motion A266 i den nu redovisade delen.Yrkandel avstyrks sålunda. När det gäller behovel av anslag för nästa budgetår tillarbetsmarknadsverkels förvaltningskostnader så beräknas delta ibudgetpropositionen till 1 . Häri ingår vissa resekostnader förarbetsförmedlare som tidigare belastat medlen för flyttningsbidrag samt andraomkostnader som också omförs från andra anslag. m.fl. (m) föreslår i motion 1985/86:A266ett med 8,6 milj. kr. Minskningen hänger samman med förslagetatt avskaffa ungdomslagen från varigenom medel för de s. k.jobbsökaraktiviieterna i ungdomslagen inte behövs från samma tidpunkt. m. fl. (vpk) begär å andra sidan i motion1985/86;A253 att ytterligare 40 milj. kr. skall anvisas tillpersonalförslärkningar för arbetet med stöd till funktionshindrade. a.förordas att del inrättas en tjänst på varje följa uppfrämjandelagen och att medel avsätts till kampanjer för att skaffa jobb åtpsykiskt utvecklingsstörda. Moderata samlingspartiets förslag att avskaffaungdomslagen har avvisats av utskottet, som sålunda avstyrker följdförslagel imolion A266 om anslagsminskning. Utskottet är inte berett all föreslå enytterligare anslagstilldelning i enlighet med vpk-motionen A253. Regeringensanslagsberäkning godtas liksom vad som i övrigt anförts i anslutning tilldenna. Anslaget bör sålunda uppföras med det belopp regeringen har begärt. Slutligen tillstyrker utskottet alt AMS liksom tidigare ärbemyndigas att avskriva vissa lånefordringar inom verket. 1984/85 Utgift 1 499 962 000' 1985/86Anslag 538 483 000 1986/87Förslag 504 428 000 'Häri ingår medel för förvaltningskostnader som fr. o. m. /86 beräknas underanslaget B 1. Under anslagsposten Arbelsmarknadsinformalion betalasutgifterna för olika verksamheter som syftar till att underiätta förarbetssökande alt finna lämpligt arbete och för arbetsgivare att finnapersonal. Flyttningsbidrag omfattar bidrag för att underlätta för arbetssökandeatt söka och anta arbeten utanför hemorten. Under anslagsposten Inlösen av egnahem m. m. betalas utgifterna för att inlösa fastigheter och bostadsrätter frånarbetslösa som flyttar av arbetsmarknadsskäl. 1985/86 1986/87 AU 1985/86:11 Arbetsmarknadsinformation 166 357 000 -I- 63 737 000 + 5 771 000 Flyttningsbidrag 362 126 000 -H257 874 000 -30 826 000 Inlösen avegna hem m.m. 10 000 000 - -9 000 000 538 483000 -f321 611 000 -34 055 000 Under punkt B 2 (s. 73-76) föreslår regeringen allriksdagen skall 1. anta inomarbetsmarknadsdepartementet upprättat förslag lill lag om ändring i lagen(1985:506) om vissa flyttningsersäilningar, 2. godkänna vad som förordats i frågaom vissa flytlningsbidrag, 3. lill Arbelsmarknadsservice /87 anvisa ett förslagsanslag av . När det gäller arbelsmarknadsinformationen erinras iproposifionen inledningsvis om den utbyggnad av som pågår. Arbetsmarknadsministern menar att anskaffning avytterligare terminaler för denna verksamhel bör få ske i den takt som AMS kanfinansiera ' dem genom alt frigöra medel vidrationaliseringar och effektiveringar inom ADB-systemet och produktionen avplatslistor. Vidare anmäls all upphandling av det nya pågår. Flyttningsbidrag m. m. I fråga om flytlningsbidragen föreslås i propositionenvissa förändringar. Sålunda föresläs de förmånligare villkor förflytlningsbidrag som gäller övertaliga i malmfälten upphöra med utgången avdetta budgetår. Detsamma gäller försöksverksamheten med resor till hemorten förungdomar i vissa fall samt bidrag vid återflyttning lill hemorten inom ett årfrån flyttningen lill anställningsorten. Däremot föreslås att den pågåendeförsöksverksamheten med bidrag till arbetsgivare som anställer en medflyttandeskall fortsätta under nästa budgetår. 1 molion 1985/86:A248 av m.fl. (s)föreslås att bidraget till ungdomars månadsresor skall behållas. Motionärernaanför att för många ungdomar främst i är flyttning till andra områdenden enda möjligheten att fä ett nytt arbele. De menar att detta bidrag för dearbetssökande är en vikfig trygghetsfaktor inför elt beslul om arbete på annanort. Utskottet har i och för sig förståelse för den syn päifrågavarande bidrag som lämnas i molion A248 men konslalerar att det inuvarande statsfinansiella läge inle finns förutsättningar att behållabidraget. Ulskoltet vill erinra om att startbidragel tillsammans medde inkomster som erhålls från den nya anställningen bör ge utrymme förtillräckligt antal hemresor. Skulle etableringen på den nya orten misslyckasfinns del möjlighet all i vissa fall stödja en återflyttning.Som ulskotlet återkommertill nedan bör denna möjlighet vara kvar även under nästa AU 1985/86:11budgelår. Med del anförda avstyrks molion A248 i denna del av utskottet. Krav på bibehållande av återflyttningsbidraget framförs itre motioner. menar i molion 1985/86:A405 all flytlningsbidrageni sin nuvarande utformning är en av de främsta stimulanserna för den pågåendekoncentrationsutvecklingen och finner det anmärkningsvärt att den blygsammastimulans till återflyttning som finns föreslås bli borttagen. 1 molion 1985/86;A219 av m. fl. (s)motiveras elt bibehållande av ålerflyttningsbidraget med all del ulgör ensäkerhetsventil som kan tillgripas om vederbörande inle klarar av depåfrestningar som en flyttning innebär. Liknande moliv anförs i molion 1985/86;A248 av m. fl. (s). Del är enligt utskottets mening angeläget altomflyttningen på arbetsmarknaden sker under socialt godtagbara former. Häribör enligt utskollets mening bl. a. ligga att i de fall som flyttningen till enannan ort misslyckas bör del finnas möjlighet att ulan alltför storauppoffringar återflytta till hemorten. Bidrag härför har funnits menhar utnyttjats i liten ulslräckning. Likväl bör denna bidragsform enliglulskollels mening bibehållas, bl. a. därför alt den uppfattas .som ensäkerhetsventil. Därmed underlättas det svåra beslut som en flyttning frånhembygd och anförvanter kan innebära. Utskottet avstyrker med det anfördapropositionens förslag om all ålerflyttningsbidraget skall slopas ochtillstyrker därmed motionerna A219, A248 och A405 i molsvarande delar. Bidraget för anställning av medflyttande bör enligl motion1985/86: A266 av m. fl. (m) avvecklas. Motionärerna ser positivtpå att regeringen i budgetpropositionen utmönstrat ett flertalarbelsmarknadspoliliska bidrag och menar all sä borde skett även med dettabidrag. Svårigheterna att rekrytera nyckelpersoner på vissa mindreoch lokalt avgränsade arbetsmarknader är omvittnade. En förutsättning är oftastatt arbele också kan erbjudas den andra parten i en familj. Bidraget har därför. stor betydelse för all näringslivet skall kunna utvecklas i områden av nyssnämnt slag och skall därmed inle enbart ses som ett stöd till dem som flyttar.Förslaget i motion A266 om all bidraget i fråga skall avvecklas avstyrks därförav utskottet. Utvidgningav flyttningsbidraget tas upp i två motioner. m. fl. (s) föreslår i motion 1985/86;A241 all rörligheten på byggarbetsmarknaden skall stimuleras genom attmöjlighet skall ges till flyttningsbidrag för byggnadsarbetare motsvarande enhemresa utöver den fria hemresa som kollektivavtalet stipulerar. Som framgår av motionen föreskrivs itraktamentsbestämmelserna enligl kollektivavtalet på byggnadsomrädel en fri hemresa . Vidare infördes särskilda regler om statliga flytlningsbidrag för byggnadsar betare i skogslänen fr. o. m. .