bet · G901SfU23 · 1985-12-31 00:00:00 — om krav på studieintyg från sfUskolestuderande vid delutbetalningar av studiemedel /86:23 (prop. 1985/86:100) Regeringen har i proposition 1985/86:100, bil. 10() under litt. Studiemedel m. m. föreslagitriksdagen att godkänna de förändringar av utbetalningsrutinerna lör studiemedelsom förordats i propositionen. De förändringar av utbetalningsrutinerna som avses är delsmånadsutbetalning av studiemedel till studerande i gymnasial utbildning, delskrav på studieintyg lör högskolestuderande vid båda delutbetalningarna avstudiemedel under samma termin. Förslaget i förstnämnda avseende är tidigare behandlat avriksdagen (se SfU 1985/86:14, rskr. I förevarande betänkande behandlasdärför endast förslaget om krav på studieintyg. I motion 1985/86:81426 av m. fl. (vpk)hemställs . 12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om att studieintyg skall lämnas en gång per termin. I motion 1985/86:81429 av () hemställs attriksdagen beslutar att avslå förslaget om nya regler för utbetalningen avstudiemedel. I mofion 1985/86:81431 av Per m. fl. (m) hemställs 3. att avslår regeringens förslag att krav påstudieintyg från läroanstalten skall gälla även terminens andra utbetalning. har avgivit yttrande överpropositionen och motionerna. Yttrandet, UbU 1985/86:2 y, finns intaget sombilaga till betänkandet. Studiemedel utbetalas två gånger pertermin. Vid terminens första utbetalning gäller artstudiemedelsmottagaren skall försäkra att han eller hon studerar vid angivenläroanstalt i den omfattning som beslutet om studiemedel avser. Vidare skallgenom intyg från läroan- 1 1985/86. staltenstyrkas att personen i fråga är registrerad och i övrigt bedöms ha full- SfU 1985/86:23 gjort vad som ankommer på en studerande vid läroanstalten. Vidterminens andra utbetalning krävs endast studieförsäkran frånden studerande. Propositionens förslag innebär att krav på studieintygfrån läroanstalten skall gälla för båda delutbetalningarna när det gällerstuderande på högskolenivå. Genom denna förändring förmodas summan oriktigtutbetalade studiemedel att minska. Om förslaget godkänns av avserdepartementschefen att föreslå regeringen att ge CSN i uppdrag att eftersamråd med UHÄ genomföra den nya rutinen fr. o. m. /87. anför i motion 81429 att ett genomförande avpropositionens förslag skulle medföra ökad administration vid högskolan ochatt det därför är osäkert om några större besparingar skulle kunna uppnås. Motbakgrund av det anförda yrkar motionären avslag på propositionen. Ävenmotionärerna i motion 8f431 av Per m. fl. (yrkande 3) yrkar avslag påpropositionens förslag. Motionärerna anför att ett genomförande av förslagetskulle innebära ytterligare en byråkratisk börda på den högre utbildningen medde kostnader som detta innebär. Slutligen begärs i motion 81426 av . i yrkande 12 ett tillkännagivande om att studieintyg ävenlortsättningsvis skall lämnas en gång per termin. har i sitt yttrande framhållit attdet av såväl CSN som antas att antalet felaktigautbetalningar av studiemedel vid terminens mitt är stort. Enligt vadutbildningsutskottet erfarit från kan en besparingmellan 25 och 45 milj. kr. beräknas för /87 genom den föreslagnaåtgärden för utbetalningskontroll. Ett något lägre belopp utgör grund förmedelsberäkningen i budgetpropositionen. Vidare har utbildningsutskottet erinrat om att anslagentill lärarlöner m. m. för grundläggande högskoleutbildning och till studiemedelär en samlad resurs för högskolan och att resp. anslagsbelopp för budgetåret1986/87 uppgår till och 4,7 miljarder kronor.Förutsättningarna för en kontroll av att utbetalade studiemedel används försitt ändamål - studier - saknas om den inte sker i samverkan medläroanstalterna. Högskoleenheterna och studiemedelsnämnderna har således ettgemensamt ansvar för att studiemedlen används för avsett ändarrrål. Mot bakgrund av beslut (SfU 1981/82:8, rskr.186) med anledning av proposition 1981/82:100, bil. 10 kan, såsom påpekats avutbildningsutskottet, Irågan om antalet studieintyg avgöras på myndighetsnivå.Med hänsyn härtill och till att det i propositionen föreslagna systemet enligtutskottets bedömning nu skulle medföra ett administrativt merarbete anserutbildningsutskottet att med anledning av propositionen och motionernasom sin rrrening bör ge regeringen till känna att frågor av denna karaktär ävenfortsättningsvis bör avgöras på myndighetsnivå samt att största möjligabegränsning av de administrativa åtgärderna bör ske i samband med framtidaförändrade utbetalningsrutiner för studiemedel. Såsom framhållits i utbildningsutskottets yttrande skulledet i propositionen föreslagna systemet med krav på studieintyg även vid denandra delutbetalningen av studiemedel under samma termin nu medföra ettadministrativt merarbete. Med hänsyn härtill är socialförsäkringsutskottet förnärvarande inte berett att tillstyrka propositionens förslag. Hemställan SfU 1985/86:23 att med bifall till motionerna 1985/86:81426yrkande 12, 1985/86:81429 och 1985/86:81431 yrkande 3 samt med avslag på propositionensom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Närvarande: (), (), BörjeNilsson (s), (), (), (),(), (), (), (),(), Margö (vpk), (), () och (). , , , , , och (alla s) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 2 som börjarmed "Såsom framhållits" och slutar med "propositionensförslag." bort ha följande lydelse: har i ett enigt yttrande ansett attsocialförsäkringsutskottet med anledning av propositionen och de ifrågavarandemotionsyrkandena bör föreslå att som sin mening ge regeringen vad utbildningsutskottet anfört om att frågor av denna karaktär böravgöras på myndighetsnivå samt att största möjliga begränsning av deadministrativa åtgärderna bör ske i samband med framtida förändradeutbetalningsrutiner för studiemedel. delar helt denna uppfattningoch anser att detta bör ges regeringen till känna. dels att utskottet bort hemställa att med anledning av propositionen ochmotionerna 1985/86:81426 yrkande 12, 1985/86:81429 och 1985/86:81431 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Utbildningsutskottetsyttrande sfu 1985/8623 1985/86:2 y över krav på studieintyg för högskolestuderande frånläroanstalten vid delutbetalningar av studiemedel (prop. 1985/86:100) Genom beslut harsocialförsäkringsutskottet hemställt om yttrande från utbildningsutskottet överdels proposition 1985/86:100, bil. 10, punkt E 4, såvitt avser krav påstudieintyg lör högskolestuderande från läroanstalten vid båda delutbetalningarnaav studiemedel under samma termin, dels mofionerna 1985/86:Sf426 yrkande 12,1985/86:81429 och 1985/86:81431 yrkande 3. Studiemedel betalas lör närvarande ut två gånger pertermin. Alla studerande som lår studiemedel finns upptagna i ett datorbaseratutbetalningsregister hos centrala (). Blanketter lörstudiemedelsrekvisition skrivs ut maskinellt och skickas till den studerandeca före terminsstarten och ca före i andra utbetalningsperiodenunder terminen. För den första utbetalningen på terminen gäller attstudiemedelsmottagaren skall försäkra att han eller hon studerar vid angivenläroanstalt i den omfattning som beslutet om studiemedel avser.-Vidare skallgenom intyg från läroanstalten styrkas att personen i fråga är registrerad ochi övrigt bedöms ha fullgjort vad som ankommer på en studerande vidläroanstalten. För den andra utbetalningen på terminen krävs förnärvarande endast studieförsäkran från den studerande. Föredragande statsrådet anser att den studerande skalllämna av läroanstalten utfärdat studieintyg inte bara vid terminens börjanutan också innan studiemedelsbeloppet för den andra hälften av terminen fårutbetalas. Avsikten med den förändrade rutinen är att minska summan oriktigtutbetalade studiemedel. I motionerna 1985/86:8f426 (vpk) yrkande 12, 1985/86:81429(c) och 1985/86:81431 (m) yrkande 3 ifrågasätts den ordning som avses bliinförd. motion1985/86:81429 anförs att administrationen vid högskolan härigenom SfU1985/86:23 skulle öka och att det är osäkert om man gör några störrebesparingar genom Bil. Regeringen räknar med att under år1986 kommer att betalas ut i studiemedel. beräknas 1,3 miljarderkronor återbetalas till staten. Studiemedlen räknas som en utgilt påriksstaten. Reglerna för återbetalning av studiemedel är sådana att denstuderande normalt lår betydande subventioner på grund av låneavgiftens nivåoch kredittidens längd. Den generella rätten till studiemedel avser 12 terminer.Antalet studieme-delstagare inom högskolan är ca 120 000.Normalbeloppet för en studerande utan barntillägg är lör hel termin 16 900 kr.Det förekommer att studerande antingen avslutar en längre högskoleutbildninggenom en sluttentamen vid terminens mitt eller avbryter sina studier för gottkort efter terminsstarten. Trots detta kan den andra delutbetalningen avstudiemedel kvitteras ut. Antalet felaktiga utbetalningar av studiemedel vidterminens mitt antas av CSN och vara stort. Såledesberäknade CSN redan i sin anslagsframställning för /83 enbesparing om 25 milj. kr. genom den nu aktuella åtgärden lörutbetalningskontroll. Enligt vad utskottet erlarit frånutbildningsdepartementet kan motsvarande belopp för /87uppskattas fill mellan 25 och 45 milj. kr. Ett något lägre belopp utgör grundlör medelsberäkningen i budgetpropositionen. Härtill kommer minskade kostnaderför bl. a. administrationen av återkrav i de fall studieavbrotten upptäcks(utredningsarbete, domstol, kronofogde, eventuell avskrivning). Kravet påstudieintyg vid andra utbetalningstillfället skulle minska antaletåterkravsärenden. Anslagen till lärarlöner m. m. för grundläggandehögskoleutbildning är för /87 ca . Anslagettill studiemedel är lör samma budgetår , varav ca tvåtredjedelar avser högskolestuderande. Utskottet vill erinra om de båda beloppenmed hänsyn till att anslagen till grundläggande högskoleutbildning och fillstudiemedel är en samlad resurs för högskolan. Förutsättningarna lör en kontroll av att utbetaladestudiemedel används för sitt ändamål - studier - saknas om den inte sker isamverkan med läroanstalterna. Högskoleenheterna och studiemedelsnämnderna harett gemensamt ansvar för att studiemedlen används för avsett ändamål. hanteras studieintygen som krävs vid detförsta utbetalningstillfället under en termin i princip manuellt. Det bör docknoteras att () bedrivit enADB-baserad försöksverksamhet med nya former för bl. a. studieintyg.Försöksverksamheten har enligt CTH utvecklats väl. Efter enhälligatillkännagivande vid /85 (UbU 1984/85:14 s. 2-3, rskr.1984/85:174) bedrivs inom högskolan i övrigt försöksverksamhet med LADOK(lokalt ADB-baserat studiedokumentationssystem). Universitets- och högskoleämbetet(UHÄ) har till regeringen lämnat in en tidplan för arbetetmed LADOK, av vilken framgår att ett stort antal högskoleenheter SfU 1985/86:23önskar övergå till LADOK /88. Enligt UHÄ går det Bil.emellertid inte att tillmötesgå både de många önskemålen om övergång till LADOKredan läsåret 1987/88 och önskemålen om medel lör investerings-ochutvecklingskostnader, om inte särskilda medel finns tillgängliga /87. Regeringen har - i enlighet medtillträdesutredningens lörslag -uppdragit åt UHÄ och CSN att i samråd analyseramöjligheterna att samverka i Iråga om antagning, studiestöd och studiedokumentation.Enhgt vad utskottet inhämtat Irån UHÄ är man Irån ämbetets sida beredd att idetta sammanhang och vid utvecklingen av LADOK även behandla Irågan omstudieintyg vid mitten av termin. Dåvarande utbildningsminister anmälde i proposition1981/ 82:100, bil. 10 (s. 614-615) för att det i ett läge där det ärangeläget att hushålla med resurserna är särskilt väsentligt att förhindra attstudiemedel betalas ut oberättigat. Han sade sig skola återkomma tillregeringen med förslag som gör det möjligt för CSN att göra studiekontrollen påett mera flexibelt sätt än dittills. hade ingen erinran häremot (SfU1981/82:8, rskr. 1981/82:186). På grundval härav erhöll 4 kap. 27 § studiestödsförordningensin nuvarande lydelse: "Studiemedel lår betalas ut endast om det är styrktatt den studerande bedriver de studier för vilka medlen beviljats enligt denärmare bestämmelser som centrala meddelar." Frågan om antalet studieintyg per termin är således intebunden med . Utskottet anser att frågor av denna karaktär även ifortsättningen bör avgöras på myndighetsnivå. Utskottet förutsätter attadministrafiva åtgärder för att åstadkomma en bättre utbetalningskontrollbegränsas i största möjliga utsträckning. Utskottet bedömer att det ipropositionen föreslagrra systemet nu skulle medföra ett administrativtmerarbete. Vidare vill utskottet i sammanhanget erinra om de förändrademöjligheterna gällande återbetalning av outnyttjade studiemedel. Enligtbudgetpropositionen (bil. 10 s. 367) kommer detta att kunna ske utantillämpning av gängse återbetalningsregler. Utskottet anser att socialförsäkringsutskottet medanledning av propositionen och de ifrågavarande motionsyrkandena bör föreslåriksdagen att som sin mening ge regeringen till känna vad utbildningsutskottetanfört om att frågor av denna karaktär bör avgöras på myndighetsnivå samt attstörsta möjliga begränsning av de administrativa åtgärderna bör ske i sambandmed framtida förändrade utbetalningsrutiner för studiemedel. Närvarande:Georg (). (), (), SfU 1985/86:23Helge (), (), (), . (m), (), (), (), GöranAllmér (m), (), (vpk), () ochBirger Hagård (m). gotab Stocitholm 1986 11031