bet · G901KrU1 · 1985-12-31 00:00:00 — Huruvida det kan finnas skäl att inomregeringskansliet göra en mera begränsad översyn av lagstiftningen med hänsynfill hitinfills vunna erfarenheter av lagens tillämpning ankommer på regeringenatt pröva. Utskottet, som förutsätter att man inom nogaföljer lotterinämndens verksamhet, anser att de här aktuella motionsyrkandenafår anses besvarade med det anförda. Dragningi Lotto-raden sändes regelbundet i programserien Razzel i under hösten1984. fann att sändningen av hela dragningsproceduren - inteminst genom den framträdande plats som den givits i programmen - innebar ettotillbörligt gynnande av AB Tipstjänst, varigenom dessa inslag stred mot kravetpå opartiskhet. Somen effekt av nämndens beslut rörande Lotto-dragningen anmäldes sändningarna avdet återkommande programmet Tipsextra i . Nämnden ansåg att programmenutformats så att de inneburit ett gynnande av AB Tipstjänst och AB Trav ochGalopp. Enligt nämndens mening hade emellertid sändningen av fotbollsmatchernaoch travloppen haft ett betydande nyhets- och infomafionsintresse, helt vidsidan om de spel som är knutna fill matcherna och loppen. Gynnandet i frågahade alltså uppvägts av de nämnda intressena, varför nämnden friade programmen. IKrU 1984/85:1 behandlades med anledning av en motion Lottodragningen i Razzel. Isvar på en enkel fråga om åtgärder för att stärka föreningslivets andel av lotterisektorn anförde statsrådet följande: « Underåren 1978-1983 har de statliga lotterierna i runda tal fördubblat sinomsättning. har utvecklingen för bingospel inomföreningslivet inte varit lika gynnsam, medan rikslotterierna näsfinfillfördubblat sin omsättning. Avdessa uppgifter framgår att föreningslotteriernas andel av lotterisektornminskat. Detta har dock skett samfidigt som omsättningen totalt ökat mycketkraftigt. Det går därför inte att dra den slutsatsen att de statligalotterierna haft en negafiv påverkan på föreningslotterierna. Några omedelbaraåtgärder för att öka föreningslotteriernas andel av sektorn synes därför intevara påkallade. Utvecklingenför föreningslotterierna varierar emellertid mellan olika föreningar. De pohfiska parfiernas och rikslotterier har ökat kraftigt, medan övriga ökat i ringa omfattning eller inte alls. därför skäl att även ifortsättningen noga följa utvecklingen på lotterimark- KrU 1985/86'1nåden. Dessutom finns inom folkrörelserna synpunkter på hur lotterier fårordnas och bedrivas. En skrivelse härom har också överlämnats till regeringen.Skrivelsen bereds f. n. inom . anförde i den efterföljande debatten bl. a. följande. Jagvill gärna understryka att lotteri verksamheten, såsom den leds och ordnas inomramen för lotterinämndens verksamhet, syftar till att underlätta förföreningslivet. skall ge organisafionerna den service de behöverför att kunna bedriva en för föreningarna effekfiv lotteriverksamhet. Nämndenhar alltså inte till uppgift att verka begränsande för föreningarna. Vi skallse till att lotterinämnden får möjligheter att tillfredsställande utföra sinaserviceuppgifter. Påhemställan av kulturutskottet har följande organ yttrat sig över motion 1018yrkande 3, mofion 1804 och mofion 2482 yrkande 2, nämligen lotterinämnden.Lottericentralen AB, () och lOGT-NTO-rörelsen. Lotterinämndenavstyrker motionsyrkandena i de delar som avser nämnden och bemöter punkt förpunkt den krifik som framförs av mofionärerna mot myndighetens verksamhet samtlämnar en utförlig statisfik över såväl folkrörelsernas som de stafiigalotteriernas utveckling . Övrigaremissorgan instämmer i allt väsentligt i de synpunkter och den krifik somframförts av mofionärerna samt utvecklar i vissa avseenden närmare sina åsikterom hur folkrörelsernas lotterier bättre skall kunna hävda sig i den konkurrenssom finns gentemot de statliga lotterierna. I RF:s och lämnas också vissa stafisfiska uppgifter, som närmarekommenteras. Lotterinämndengenomförde en sanering av bingomarknaden genom hård regleringsom sedermera kunnat lättas. Genommotiverade beslut i besvärsmål skapades klarhet kring lotterilag-sfiftningen.Vägledande rekommendationer underlättade beslutsfattande hos länsstyrelse ochpolismyndighet. Dessa rekommendafioner har hejdat och reglerat kommersielltutnyttjande av lotterier, framför allt serviceföretags medverkan. Nämndenverkade för att ge allmänheten anständiga erbjudanden i fråga om kvalitet pålotter och vinster. Nämndenskapade beträffande roulett- och kortspel samt automatspel regler förundvikande av sociala skadeverkningar. Efteren redovisning för vissa synpunkter som lämnats av lotteriutredningen ibetänkandet (SOU 1979:29) Lotterier och spel rörande lotterinämndens verksamhetoch uppgifter, anför myndigheten följande: Frånoch med 1983 fillämpas lotterilag varigenom lotterinämnden gjordes permanent enligt lotteriutredningens förslag. Regeringens tillstånds givning fill rikslotterier delegerades till nämnden. Härigenom har en snabbare handläggning av rikslotteriansökningar erhållits. Lotterinämndenhar ambitionen att föreningslivets lotteriverksamhet skall KrU 1985/86:1utvecklas, att fler och mindre föreningar skall få lättare tillgång till såvälbingo- som lotterimarknad, att tillståndsmyndigheternas handläggning skallunderlättas och att allmänheten skall skyddas. Denkritik som lotteriregleringen i allmänhet utsatts för har sin grand i attföreningarnas önskemål om lotterier inte kan fillgodoses fillfullo. Detta berorhuvudsakligen på lagens ändamålsbestämmelse och det förhållandet attmarknadsutrymmet kräver fördelning mellan organisationerna i vad avserbingospel och lottförsäljning från fasta försäljningsställen. Detta förhållandekan inte ändras även om folkrörelserna finge ökat inflytande över tillståndsgivningen. Lotterinämndenanser den kritik i övrigt som framförs i motionerna obestyrkt. I bilaga 1 tillbetänkandet redovisas i detalj myndighetens bemötande av kritiken. Destatistiska uppgifter nämnden lämnat redovisas i viss utsträckning i bilaga3-6. LottericentralenAB (LC) ansluter sig helt till motionärernas förslag och anför därvid bl. LChar känt och uttalat oro över utvecklingen på lotterimarknaden,vilken oro främst grundar sig på de statliga lotteriernas starka frammarsch påbekostnad av folkrörelselotterierna. mätningar visar att den oro LCkänner är i högsta grad befogad. LC;ssträvan är inte att söka begränsa de statliga lotteriernas utveckling genomkvotering av lotterimarknaden. Oron över utvecklingen grundar sig fastmer påden ökande byråkrafi som folkrörelserna tvingas arbeta under. En förenkling avtillståndsprövningen och förbättrade möjligheter att erbjuda lottköparna enattraktiv vinstplan skulle däremot ge folkrörelserna ökad konkurrenskraftgentemot de statliga lotterierna och därmed också förbättrad lönsamhet i deegna lotterierna. Vidareanför LC att de regler lotterinämnden utfärdat om tillståndsprövningen ochkontrollen av lotterier i vissa avseenden är detaljerade och röjer en misstromot folkrörelsernas förmåga att driva lotterier på ett trovärdigt sätt. LCframhåller vidare bl. - under hänvisning fill ett uttalande av statsrådetBengt i (se ovan s. 10) - att i nämndens åliggandensärskilt skall inskrivas att lotterinämnden är ett serviceorgan åttillståndsha-varna och därvid har att fillse att lotterierna kan bedrivas påett enkelt och effektivt sätt. OcksålOGT-NTO-rörelsen uttalar sin oro för utvecklingen på lotteri området. Den alltmer ökade konkurrensen från statliga spel och lotterier, samt den byråkrafi som utvecklats kring tillståndsgivning och löpande kontroll är allvarliga hot mot folkrörelsernas överlevnad - detta som stat och kommuner på annat sätt minskat stödet fill folkrörelsernas arbete, anförs det i remissyttrandet. Ett uttalande från lotteriutredningen , om att statliga lotterier ej skulle tillåtas expandera på folkrörelsernas bekostnad, har på ett flagrant sätt frångåtts, anförs det under hänvisning fill statistiska uppgifter om utvecklingen av några olika spelformer i statlig och folkrörelseregi 1975-1984 (se bilaga 2). lOGT-NTO anför i anslutning till de statisfiska uppgifterna bl. - med utgångspunkt i förhållandena - att folkrörelselotterierna skulle haft ca 750 milj. kr. högre omsättning och j2 därmed haft 130-160 milj.kr. mer att satsa på sin verksamhet om de statliga KrU 1985/86:1 lotterierna ejtillåfits expandera på folkrörelselotteriernas bekostnad. lOGT-NTO anser attriksdag och regering omgående måste vidta åtgärder för att ge folkrörelsernamöjlighet till en återhämtning av förlorade marknadsandelar för att därefterfastställa sådana ramar i lagstiftningen att konkurrenssituationen ickeförsämras för folkrörelserna. Iremissyttrandet lämnas följande synpunkter beträffande de konkreta krav somframställs i motionerna: Ge folkrörelserna möjlighet att ha penningvinster i sina lotterier, isynnerhet som högvinster. Det saknas belägg för de åsikter som framförts idebatten att sociala skäl skulle betyda mer för folkrörelselotterier än förstatens lotterier. Däremot får man en rättvisare konkurrenssituafion genom attlåta folk välja på om man vill spela på folkrörelsespel eller statligt lottoför att vinna t. ex. . Slopa vinstskatten på folkrörelselotterierna. Denna åtgärd germöjlighet till bättre vinster och därmed attraktivare marknadsföring. Förstaten betyder denna skatteminskning endast några få miljoner, eftersom det äross bekant att administrationen kring dessa skatter är så stor att nettot förstatskassan nästan är försumbar. Låt organisafionerna pröva nya spelformer på samma sätt som statenfått starta upp , och . Varulotteri och Bingo kan ej varafastlåsta hur länge som helst i oförändrade regler och paragrafer. Förenkla ansökningsförfarande, tillståndsgivning och kontroll. Låtriksorganisationer som är godkända söm lotteriarrangörer få t. ex.5-årstillstånd och låt dessa i sin tur ansvara för sina distriktsorganisationeroch avdelningar. Detsamma gäller högsta och lägsta vinstvärden etc., därarrangören själv borde kunna göra den bästa marknadsbedömningen om vad härskall gälla för att försäljningen inom fastställda ramar skall fungera bäst ochge bästa resultat. Minska även i övrigt detaljregleringen och kontrollen kringfolkrörelselotterierna. Förutsätt att de som har hand om lotterierna inomfolkrörelserna är lagliga medborgare som i likhet med vad som gäller föraffärslivet sköter sina åligganden och inte är några fifflare. Inom varjeorganisation finns ju dessutom intern kontroll och revision. Staten kan krävaauktoriserad revisor för kontrollen liksom lotteriansvarig för spelanderiksorganisation. De otal exempel som finns på föreningar och organisationersom stoppats i sin planering p. g. a. myndighetsåtgärder och nyaregler får ej fortsätta att utvecklas. Iyttrandet anförs också att de statliga lotteriernas resurser till en ohämmadmarknadsföring måste begränsas om folkrörelserna över huvud taget skall ha enchans att hävda sig. Gratisreklam som resultatgivning i TV, radio och tidningarm. m. måste också begränsas för de statliga lotterierna eller också ge sammaservice åt folkrörelserna. () hänvisar till att en folkrörelsegrapp bestående av representanter från idrottsrörelsen och lOGT-NTO-rörelsen uppvaktat statsrådet för att uttrycka sin oro över utvecklingen på lotterimarknaden. Vid yttrandet fogas närmare in formafion om uppvaktningen och i sammanhanget gjort uttalande av 15 riksorganisationer av folkrörelsekaraktär. I uttalandet krävs att regeringen vidtar kraftfulla åtgärder för att underlätta folkrörelsernas möjlighet att finansiera verksamheten bl. a. med medel från egna lotterier. RF:ssynpunkter i remissyttrandet ansluter nära fill de synpunkter som i KrU1985/86:1 enlighet med den ovan lämnade redovisningen lämnats avlOGT-NTO-rörelsen. Därutöver framför RF samma synpunkter som LC om lotterinämndensuppgift att vara ett serviceorgan. Ibetänkandet behandlas tre mofioner -1018 (s), 1804 (fp) och 2482 (c) - somfrämst avser frågor om folkrörelselotteriernas möjligheter att utvecklas ochatt hävda sig på marknaden gentemot de stafiiga lotterierna. I sammanhanget tassärskilt upp frågor om möjligheterna till en förenkling av myndighetskontrollenkring lotterierna. Motionernahar i viss utsträckning remissbehandlats. Vidare har utskottet uppvaktats avFolkrörelsernas gemensamrna arbetsgrupp för lotterifrågor, som representerarett 25-tal folkrörelser. Ialla tre mofionerna erinras inledningsvis om att de svenska folkrörelserna avhävd har bedrivit en samhällsnyttig verksamhet där man tagit till vara ochutvecklat medborgarnas intresse för ett socialt engagemang till samhälletsbästa. Denna synpunkt utvecklas närmare. a. framhålls att det är viktigtatt folkrörelserna med alla sina frivilliga ledarkrafter och oegennytfigaarbete finns att tillgå. Beträffandedet närmare innehållet i yrkandena hänvisar utskottet dels till motionerna,dels till redovisningen i det föregående (s. 1) och i remissyttrande avlotterinämnden (bilaga 1). Utskottetdelar den uppfattning som kommer till uttryck i mofionerna om värdet avfolkrörelsernas insatser. I olika sammanhang har utskottet gett uttryck åt sinpositiva syn på folkrörelsernas verksamhet. Dessa har haft och har fortfarandestor betydelse för vårt samhällsliv. Folkrörelsernas och föreningslivets arbetegrundar sig på medlemmarnas egna insatser, och ett aktivt föreningsliv är ennödvändig förutsättning för att människorna skall bli mer delaktiga i detfortsatta samhällsbyggandet. Som framhölls i propositionen med förslag tilllotterilag, m. m. bör de ideella föreningarna ges så goda förutsättningar sommöjligt att själva finansiera sin verksamhet. En av inkomstkällorna förfolkrörelserna är den lotteriverksamhet som de bedriver. Enav de huvudfrågor som tas upp av motionärerna är frågan om det finns skäl attgenom lagsfiftning eller på annat sätt förbättra folkrörelsernaskonkurrenssituafion gentemot de statliga lotterierna - de som för närvarandebedrivs av och Akfiebolaget - och dendärmed jämställda totalisatorverksamheten som bedrivs av AB Trav och Galopp.Det spörsmål som i första rummet aktualiserats härvidlag är om folkrörelsernaskall få möjligheter att ha penningvinster i sina vinstplaner. Viduppvaktningen av Folkrörelsernas arbetsgrupp har starkt understrukits att detär önskvärt att folkrörelsernas rikslotterier får ha högvinster av betydandestorlek. Utskottetvill för sin del erinra om att enhgt den nuvarande lagstiftningen rätten attordna lotterier med penningvinster i princip är förbehållen staten och attlagstiftningen trädde i kraft så sent som år 1983.1 lagstiftningsärendet anslöt sig föredragandestatsrådet utan erinran från sida till denna KrU 1985/86:1ståndpunkt som intagits av lotteriutredningen och bland remissinstanserna iallmänhet vunnit stöd. Utskottet är inte berett att nu ompröva det tidigareställningstagandet i detta avseende. Fråganom det kunde anses föreligga en egentlig konkurrenssituation mellan de statligalotterierna och folkrörelselotterierna diskuterades ingående i propositionenmed förslag fill lotterilag, m. m. I sammanhanget anfördes bl. bör kunna utgå från att utrymmet för lotterier i viss mening är begränsat, därför i och för sig också bör kunna utgå från att det råder en visskonkurrens mellan olika lotterier, dock knappast kan göra gällande att det finns en gemensam marknad förlotterier som exempelvis skulle innebära att en ökning för ett lotteri måstemedföra en motsvarande minskning för ett annat lotteri, attdet förefaller sannolikt att olika lotteriformer attraherar olika grupper avdeltagare, bör hålla i åtanke att många deltar i ett lotteri huvudsakligen för att påett enkelt sätt kunna lämna sitt bidrag till en viss typ av verksamhet som manfinner skäl att stödja, attden framtida omfattningen och utformningen av de statliga lotterierna ochtotalisatorspelet bör vägas bl. a. mot intresset av att skapa så godaföratsättningar som möjligt för de ideella föreningarna att själva finansierasin verksamhet, samtatt det är angeläget att de ideella föreningarna ges möjlighet att utveckla ochförnya sitt produktutbud, exempelvis i fråga om kvaliteten på vinstema ochvinstplanernas uppbyggnad, och därmed på ett bättre sätt kunna hävda sig ikonkurrensen med andra lotterier. Utskottetanser att det inte framkommit något i detta ärende som ger anledning till ettannat synsätt än det som sålunda i viss utsträckning redovisats. Det ärvisserligen riktigt att de statliga lotteriernas omsättning ökat väsentligtunder senare år men även folkrörelselotteriernas omsättning har ökat, låt varaatt det förekommer betydande variationer i ökningstakten mellan olika sådanalotterier. Det bör i sammanhanget påpekas att utredningen i ärendet också gerstöd för att det i praktiken kan uppstå konkurrens mellan lokala och centralalotterier som ordnas inom en och samma folkrörelse, vilket kan leda till attdet uppstår avsättningssvårigheter för lotterna i det centrala lotteriet. Utskottetvill trots det anförda inte fömeka att utvecklingen för folkrörelselotteriernaoch vad som i övrigt framkommit i detta ärende motiverar att man i skildaavseenden överväger på vad sätt föratsättningama för sådana lotterier kanförbättras. Därvid bör särskilt olika förslag som aktualiserats i ärendetövervägas. I detta hänseende vill utskottet anföra följande. Regeringenhar lagt fram en proposition om ändring i lagen om skatt på lotterivinster, som innebär bl. a. att skatt inte skall erläggas påvinst i vara- och tombolalotteri. Ett genomförande av detta förslag - som innebär ett minskat vinstskatteuttag med ca 17 milj. kr. - kan bedömas öka folkrörelsernas konkurrenskraft. Härtill kommer de administrativa vinster 15 Enligtlotteriförordningen utgår avgifter för vissa bevis om tillstånd enligt KrUT985/86:1 lotterilagen. Avgift utgår, i vissa fall med . och i andramed . Utskottethar inhämtat att lotterinämnden i en framställning fill regeringen tidigare iår har hemställt att får i uppdrag att i samråd medlotterinämnden utarbeta förslag till ändring av lotteriförordningen. Bakgrundenfill framställningen är bl. a. den kritik som framförts mot tillämpningen avavgiftsreglerna. Regeringen har ännu inte tagit ställning till framställningen. Lotterinämndenhar möjlighet att i fråga om rikslotterier medge att vinster får utgöras avvärdepapper. Av lotterinämndens yttrande framgår att nämnden tillåtit att av vinstvärdet får utgöras av premieobligationer. Även om det inte ankommerpå utskottet att genom tolkning av tidigare antagen lag ge uttryck åt någonuppfattning om hur stor del av vinstvärdet som får utgöras av värdepapper, kankonstateras att lagstiftningen torde ge visst utrymme för en ökning av denangivna procentsatsen. Om premieobligationer eller andra värdepapper i ökadutsträckning tillåts som vinster, skulle detta sannolikt ökafolkrörelselotteriernas attraktivitet. Såväli mofionerna som under remissbehandlingen och vid uppvaktningen har starkkrifik framförts av innehåll i huvudsak att regelsystemet på lotteriområdet,särskilt det som utformats av lotterinämnden, är onödigt detaljerat, att detadministrativa förfarandet vid tillståndsgivningen är alltför byråkratiskt -bl. a. har folkrörelserna alltför litet inflytande vid tillståndsgivningen -samt att de krav som ställs på utbetalningsrufinerna borde kunna förenklas. Lotterinämndenhar i sitt remissyttrande utförligt bemött den framförda kritiken. a. framhållit att den offentliga kontrollen av lotterier är avbetydelse för att bevara allmänhetens förtroende för föreningslivets lotterier.Beträffande innehållet i övrigt i remissyttrandet hänvisar.utskottet tilldetta. Utskottetvill erinra om att det i den proposifion, som ligger fill grund för dennuvarande lagstiftningen, underströks vikten av att reglema rörande lotterierutformas så att de inte innebär eller kan leda till mer långtgåendeinskränkningar för lotterianordnarna eller dem som bistår lotterianordnarna änsom verkligen är nödvändiga för att man på ett effektivt sätt skall kunna uppnåsyftena med regleringen. Den får inte heller medföra onödigt betungande ellerkrångliga rutiner. Således måste eftersträvas regler som förenar effektivitetmed administrativ enkelhet, anfördes det i propositionen. Vadsom sålunda uttalades i lagstiftningsärendet gäller fortfarande fullt ut.Utskottet vill därför understryka vikten av att folkrörelserna och andraorganisationer inte möts av onödiga byråkratiska hinder i här aktuellt avseendeeller att eljest omotiverade regler uppställs. I detta sammanhang bör, medhänsyn till vad som anförts vid remissbehandlingen, understrykas att det ärsjälvklart att det ankommer på lotterinämnden att inom ramen för sina resurserge folkrörelserna god service. vill utskottet - mot bakgrand av vadlotterinämnden anfört - framhålla att det inte är möjligt att inom ramen fördetta riksdagsärende avgöra om eller i vad mån den framförda kritiken i sinaenskildheter är befogad. Utskottet utgår från att KrU 1985/86:1 lotterinämndenlika väl som polismyndigheter och länsstyrelser strävar efter att leva upp tillvad som i enlighet med det sagda uttalades i lagstiftningsärendet.Lotterinärhndens yttrande visar enligt utskottets mening att det hos nämndenfinns en beredvillighet att fortlöpande ompröva bl. a. behovet av kontroll avlotterierna i den mån de intressen nämnden har att bevaka inte därigenomeftersatts. Nämnden har sålunda ställt sig positiv till att under vissaföratsättningar sänka kravet på kontroll av utbetalningarna i rikslotterier. Dådet gäller lagstiftningen, som utgör ramen för lotterinämndens och övrigamyndigheters handläggning av lotteriärenden, finns skäl erinra om att riksdagenefter förslag av regeringen av lagens giltighetstidbeslutat om vissa förenklingar i systemet. Vidställningstagande till frågan om det nu är påkallat med något riksdagensinitiativ för att få till stånd en allmän översyn av lagstiftningen medutgångspunkt i bl. a. den kritik som framförts i detta ärende måste beaktas attlagstiftningen varit i kraft mindre än . Detta talar för att det ännu ärför tidigt att göra en allmän översyn i nämnda hänseende. Utskottet framhöllförra året (KrU 1984/85:1) att det ankommer på regeringen att pröva om det kanfinnas skäl att inom göra en mer begränsad översyn avlagstiftningen med hänsyn till hitintills vunna erfarenheter av lagenstillämpning. Detta gäller fortfarande. De i ärendet framkomna synpunkterna ärägnade att bredda underlaget för en sådan prövning. Det får också föratsättasatt resultatet av arbetet inom Folkrörelsemas gemensamma arbetsgrupp förlotterifrågor blir av värde härvidlag. Utskottetanser med hänvisning till det anförda att motionerna inte bör föranleda någonriksdagens åtgärd. attriksdagen avslår motionema 1984/85:1018, 1984/85:1804 och 1984/85:2482. Närvarande:Ingrid (), (), (), (), (), (), (), (),(), (), (), KerstinGöthberg (c), (vpk), () och HåkanStjernlöf (m). Reservation KrU 1985/86:1 (), (), (),(), (), () och HåkanStjernlöf (m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 15börjar "Regeringen har" och på s. 17 slutar "riksdagensåtgärd" bort ha följande lydelse: Marginella förbättringar torde kunna åstadkommas förfolkrörelserna genom ett slopande av vinstskatten i vara- och tombolalotterierliksom genom en översyn av avgiftsreglerna i lotteriförordningen. Utskottet vill också framhålla att lagstiftningen torde gelotterinämnden visst utrymme för att vid tillståndsgivningen beträffanderikslotterier tillåta en ökning av andelen vinster, som får utgöras avvärdepapper. Om premieobligationer eller andra värdepapper i ökad utsträckningtillåts som vinster, skulle detta sannolikt öka folkrörelselotteriemasattraktivitet. Såväl i motionerna som under remissbehandlingen och viduppvaktningen har stark kritik framförts av innehåll i huvudsak attregelsystemet på lotteriområdet, särskilt det som utformats av lotterinämnden,är onödigt detaljerat, att det administrativa förfarandet vidtillståndsgivningen är alltför byråkratiskt - bl. a. har folkrörelserna alltförlitet inflytande vid tillståndsgivningen - samt att de krav som ställs påutbetalningsratinerna borde kunna förenklas.