bet · G901JoU5 · 1985-12-31 00:00:00 — Den ökadeultravioletta strålning som skulle bli följden om Ozonlagret tunnas ut kanenligt forskningen åstadkomma ökad hudcancerfrekvens och svåra skador påmiljön, bl. a. skada plankton och fiskägg. ISverige är av detta skäl import och tillverkning av sprayförpackningar medCFC-föreningar som drivmedel förbjudna sedan den 1 juli 1979.Produktkontrollnämnden har regeringens uppdrag att följautvecklingen när det gäller användningen av CFC och att föreslå erforderligaåtgärder. Inom pågår arbete för att belysa möjligheternatill alternativa produkter, återvinning, rening osv. för olika användningsområden. Användningenav CFC inom bl. a. skumplastindustrin och kylindustrin har ökat på senare år.Då haft att ta ställning till framställningar om tillståndtill utbyggnad av denna industri har verket konstaterat att såvitt man kunnatbedöma har tekniska möjligheter saknats att vid polysty-renskumtillverkningenbyta ut freon mot ett från miljösynpunkt bättre ämne inom rimliga ekonomiskaramar. Verket har vidare framhållit att med hänsyn till att utsläppen avfreoner har en global och icke lokal påverkan på miljön måste denna fråga lösasi ett internationellt sammanhang. Problemetmed freoner och deras inverkan på ozonskiktet är föremål för kontinuerliginternationell uppmärksamhet. I och i flertalet nordiska länder, men icke iEG, råder förbud mot användande av freon som drivmedel i sprayflaskor. Inom dennordiska kretsen pågår samordnad forskning och utvecklingsarbete. De nordiskaländerna söker uppträda på enad front när frågan diskuteras i och i FN. har en global konvention om skyddet av ozonskiktet iatmosfären undertecknats i , efter JoU 1985/86:5 flera årsförhandlingar. Texten utgör en ramkonvention. Däri läggs grunden för ettfortsatt samarbete och gemensamma åtgärder för att skydda ozonlagret.Konventionen undertecknades av 20 länder, däribland de nordiskaländerna, , flertalet EG-stater, , , och några fåu-länder. Konventionen skall ratificeras. Den träder i kraft så snart 20 länderratificerat den. Trotsstora ansträngningar kunde enighet icke uppnås i , om ett tilläggsprotokolltill konventionen angående mer precisa åtaganden från konventionsstaternassida. I gengäld antogs en resolution vari riktlinjer anges för det fortsattaarbetet . Enligt resolutionen siktar man mot etttilläggsprotokoll som skall innehålla bindande klausuler om vissakonkreta åtgärder för att minska riskerna för det hotade ozonlagret. Undertiden skall omfattande vetenskapliga undersökningar fortsätta. I avvaktan påett sådant protokoll uppmanas alla länder att vidta de åtgärder som står tillderas förfogande att kontrollera utsläppen av freoner. Ombakgrunden till koldioxidproblemet, som tas upp i motion 1984/ 85:2244, måföljande framhållas. Ettlångsiktigt miljöproblem som hänger samman med användningen av fossila bränslenär ökningen av koldioxidhalten i atmosfären. Koldioxidproblemet är i högstagrad ett globalt problem som måste lösas efter samråd i internationellaorganisationer, främst inom FN:s miljöprogram () ochVärldsmeteorologorganisationen (WMO). pågår en kartläggning avproblematiken på globalt plan inom ramen för WMO:s World Climate Programme. Iarbetet spelar Internationella meteorologiska institutet i en viktigroll. En stor internationell konferens har hållits i Villach, , ioktober 1985 för att utvärdera resultaten. i Villach framkom uppgifter som tyder på att de problem somkoldioxidökningen medför kan komma att få genomslag än man påforskarhåll hitills angivit som troligt. har man ansett attökningen av koldioxiden i luften får en drivhuseffekt. En fördubbling av gasenjämfört med dess mängd omkring , vid industriaUsmens början, har ansettssom en kritisk punkt. Då kan temperaturen på jorden beräknas ha ökat med 1,5 ä4,. Vid framkom uppgifter som tyder på att ickeblott koldioxidökningen, utan även ökningen av andra gaser som vissa freoner,metan och dikväveoxid bidrar till drivhuseffekten. Den kritiska punkten kandärmed inträffa , i stället för, som tidigare angivits, . Utskottetfår med hänvisning till den lämnade redovisningen framhålla att under en följd av år haft anledning uppmärksamma de frågor som berörs i motionerna (senast JoU 1984/85:8). Utskottet har därvid betonat vikten av att stora ansträngningar görs såväl inom landet som i det internationella samfundet för att komma till rätta med den miljöpåverkan , som freonutsläpp och koldioxidökning riskerar att få. Förbudet mot freon i sprayflaskor får ses mot den bakgrunden. Med hänsyn härtill och till att svenska forskare och ombud i internationella förhandlingar tagit en aktiv del i det internationella utvecklingsarbetet har utskottet icke bedömt något initiativ från sida påkallat. När det gäller frågan om 10 att minska den inhemskaplast- och kylindustrins användning av freoner har JoU 1985/86:5 utskottethänvisat till att ett arbete i detta syfte pågår inom ramen för den nordiskaämbetsmannakommitténs verksamhet. Utvecklingenunder föranleder icke utskottet att ändra sin uppfattning.Undertecknandet av om skydd av ozonskiktet får ses som enbetydande framgång. En förhoppning bör uttalas att det skall vara möjligt nåfram till en överenskommelse om konkreta åtaganden i det tilläggsprotokoll somplaneras till 1987. Utskottet utgår även från att somansvarigt organ driver frågan om att finna ersättningsmedel för freoner iskumplast- och kylindustrin med kraft. Någon ytterligare åtgärd medanledning av motionerna 2054 (yrkande 3) och 2244 (yrkande 5) synes mot denangivna bakgrunden icke erforderlig. Svenskforskning intar en framskjuten position även när det gäller koldioxidproblemet.Som framgår av den lämnade redogörelsen har framtidsbilden i detta hänseendeundergått vissa förändringar. Utskottet utgår från att vederbörande myndigheterföljer den vidare utvecklingen av forskningen på området och om så erfordrasinkommer med framställningar om åtgärder. Någon åtgärd med anledningav motion 2244 (yrkande 4) påkallas således icke . Imotion 1984/85:1157 som innehåller motiven till yrkandena i motion 1984/85:1164av och i (båda fp) uttalas oro överuppgifter som framkommit att håller på att förvandlas till ettkloakdike. I motionen återges även uppgifter om att tungmetallhalten är hög vidden svenska kusten, i . Mot bakgrund härav yrkar motionärerna att regeringen söker föraöverläggningar med den danska staten i syfte att få till stånd en förbättradrening av avloppsutsläppen längs den danska kusten i . Utskottetfår erinra om att avslog en motion av sammainnebörd som den nu aktuella (JoU 1983/84:10). Utskottet framhöll då att ettsamarbete mellan och pågår för att skyddaÖresund mot föroreningar. Ett avtal som formulerar samarbetet slöts . , svarar för samarbetet inom avtaletsram. Kommissionen presenterade en utvärdering av effekterna avnärsalter i . Då föreslogs inga ytterligare åtgärder utöver de redanbeslutade. Mot bakgrund av föreliggande uppgifter fann utskottet attmotionärernas yrkande om förhandlingar med danska staten om utsläppen i Öresundsålunda var tillgodosett sedan åtskilliga år. Utskottethar erfarit att i en nyligen framlagd rapport (publicerad i av , rapport 3008) påvisat att koncentrationerna av kvävenärsalter har ökat. Kommissionen framhåller att myndigheterna både på den svenska och den danska sidan är i färd med att säkra att kväveutlakningen från jordbruket till vattenområdena minskas. Den stora folktätheten vid gör det dock nödvändigt att skärpa 11 uppmärksamhetenkring de kommunala reningsverkens funktion och möjlig- JoU 1985/86:5 het attreducera kväveutsläppen, framhåller kommissionen. I sin rapport om Öresundstillstånd, belastning och nivåer av toxiska ämnen (SNV rapport 3009),konstaterar kommissionen att belastningen av vissa ämnen såsom arsenik,krom, bor etc. kan betraktas som mindre problematiska tack Belastningen av andra ämnen, bl. a. vissa tungmetaller somkvicksilver, bly och kadmium samt PCB, DDT m. m. anges vara mera problematisk.Torsk- och flundrefisk&t utanför är svarthstat sedan 1984på grund av kvicksilverhalten i fisken. fisket iLundåkrabukten kunde hävas . Utskottet får med hänvisning till vad som anförts omÖresundskommissionens berättelser framhålla att ett omfattande svensk-dansktsamarbete pågår för att påverka kommunala och andra myndigheter att förbättrareningsanordningarna kring . Frågan har även tagits upp i arbetet . Utskottet utgår frän att myndigheterna uppmärksammarvattenkvaliteten i sundet och vidtar de åtgärder som befinns möjliga.Öresundskommissionen har ett särskilt ansvar i detta hänseende i sin egenskapav forum för den svensk-danska dialogen. Utskottet är däremot icke beretttillstyrka motionärernas förslag att i nuvarande läge föra upp frågan påregeringsnivå. Motionen avstyrks alltså, såvitt nu är i fråga (yrkande 3). 1. beträffanderiktlinjer för det internationella miljöarbetet m. m. att avslårmotion 1984/85:2244 yrkandena 1 och 2, 2. beträffandekommunernas ansvar attriksdagen avslår motion 1984/85:370 yrkande 3, 3. beträffandeBlekinge som försökslän att avslår motion 1984/85:882, 4. beträffandeekonomiska styrmedel attriksdagen avslår motion 1984/85:370 yrkande 1, 5. beträffandeavgiften för prövning och tillsyn a) att riksdagenavslår motion 1984/85:2591 yrkande 7, b) att riksdagenavslår motion 1984/85:2610, attriksdagen avslår motion 1984/85:2600, attriksdagen avslår motion 1984/85:2591 yrkande 8, attriksdagen avslår motion 1984/85:2051, 9. beträffandekartläggning av skador attriksdagen avslår motion 1984/85:2280 yrkande 5, attriksdagen avslår motion 1984/85:2054 yrkande 3 och motion 1984/85:2244 yrkande5, n. heiråffandekoldioxidproblemet JoU 1985/86:5 att avslårmotion 1984/85:2244 yrkande 4, 12.beträffande att avslår motion 1984/85:1164 yrkande 3. Närvarande:Karl (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (vpk), () och UlfLönnqvist (s). Riktlinjer för det internationella miljösamarbetet m.m. (mom. 1) KarlErik och (båda c) anser att delsden del av utskottets yttranden på s. 3 som börjar med "Utskottet får"och slutar med "(yrkandena 1 och 2)" bort ha följande lydelse: Utskottetfinner, liksom motionärerna, att den svenska förståelsen för och inställningentill de globala miljöfrågorna måste genomsyra hela vårt internationellaagerande och inte minst vår biståndsverksamhet. De stora miljöproblemen somförsurning, ozonförstöring, koldioxidproblem och havsföroreningar kan aldriglösas på nationell nivå. Regeringen bör därför ta fram riktlinjer för vårtinternationella miljöarbete med tyngdpunkt på långsiktiga effekter. Utskottetinstämmer även i centermotionens krav på att nya metoder bör prövas för attförbättra kunskapsläget i miljöskyddsarbetet. Utskottet ansluter sig till deförslag som framförts i motionen om att vetenskaplig medling och offentligahearings kan vara lämpliga att införa som komplement till det traditionellasvenska utredningsförfarandet. Vad utskottet sålunda anfört med anledning avmotionen såvitt nu är i fråga (yrkandena 1 och 2) bör som sin meningge regeringen till känna. delsutskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1.beträffande riktlinjer för det internationella miljöarbetet m. m. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört med anledning avmotion 1984/85:2244 yrkandena 1 och 2, Ekonomiskastyrmedel (mom. 4) JoU 1985/86:5 i (), (), (), KerstinGellerman (fp) och () anser att delsden del av utskottets yttrande som börjar på s. 5 med "Utskottet får"och slutar på s. 6 med "miljöpolitiska arbetet" bort ha följandelydelse: Utskottetbiträder den uppfattning som framförts i motion 370 att vi i störreutsträckning än vad nu är fallet bör utnyttja ekonomiska styrmedel i form avavgifter i miljöpolitiken. Om vi mer renodlat tillämpar "förorenarenbetalar" - principen, kan vi komma åt vissa miljöproblem. Miljön står dåinte längre gratis till förorenarens förfogande. Varor eller tjänster som medförstora miljökostnader, vilka nu inte finns inräknade i priset, blir dyrare ochdärmed mindre efterfrågade. Utsläppen kan begränsas. Nya ekonomiska resurserkan tillföras miljöarbetet genom att inkomsterna från miljöavgifternautnyttjas för att förbättra miljövården. Vad utskottet sålunda anfört medanledning av motionen såvitt nu är i fråga (yrkande 1) bör som sinmening ge regeringen till känna. delsutskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffandeekonomiska styrmedel att som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört med anledning av motion1984/85:370 yrkande 1, Avgiften för prövning och tillsyn (mom. 5a) LarsErnestam och (båda fp) anser att delsden del av utskottets yttrande på s. 6 som börjar med "När det" ochslutar med "sida" bort ha följande lydelse: Somframhålls i motion 2591 har den av regeringen införda prövnings- ochtillsynsavgiften visat sig få negativa konsekvenser. Av redovisningen förtillämpningen av bestämmelserna framgår även attintäkterna icke på långt när når upp till den nivå som angavs av regeringen dåförslaget om avgiften först introducerades. Utskottet biträder mot bakgrund avdet anförda motionärernas förslag att hos regeringen begär nyttförslag beträffande miljöavgiften. Därigenom tillgodoses även i viss utsträckningmotion . delsutskottets hemställan under 5a bort ha följande lydelse: 5. beträffandeavgiften för prövning och tillsyn a) att medbifall till motion 1984/85:2591 yrkande 7 hos regeringen begär nytt förslagbeträffande miljöavgiften, Täktavgift (mom. 6) KarlErik och (båda c) anser att delsden del av utskottets yttrande på s. 6 som börjar med "Utskottetfinner" och slutar med "avstyrks alltså" bort ha följandelydelse: Däremot ansluter sig utskottet till förslaget i motion 2600 om ändringav reglerna för uttag avtäktavgift. Som motionärerna visar medför de nuvaran- JoU 1985/86:5 deuttagsreglerna höga administrativa kostnader. De kan också innebärasamhällsekonomiska förluster genom att i och för sig lönsamma takter ickekommer att öppnas på grund av de betydande initialkostnader som täktavgifteninnebär. Reglerna bör således ändras så att täktavgiften för grus skall tas uti efterskott på basis av deklaration från entreprenörerna. Vad utskottet anförtbör som sin mening ge regeringen till känna. delsutskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse: att som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört med anledning av motion1984/85:2600, Miljöskyddsavgiften (mom. 7) LarsErnestam och (båda fp) anser att delsden del av utskottets yttrande på s. 6 som börjar med "Utskottethade" och slutar med "motion 2591" bort ha följande lydelse: Somframhålls i motion 2591 har även den avgift som tas ut enligt miljöskyddslagen,den s. k. miljöskyddsavgiften, visat sig fungera otillfredsställande. Dennuvarande avgiften har kunnat dömas ut endast i ett fåtal fall. Utskottettillstyrker således motionärernas krav att avgiftssystemet utvärderas. delsutskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse: att med bifalltill motion 1984/85:2591 yrkande 8 hos regeringen begär en utvärdering avtillämpningen av miljöskyddsavgiften, Miljörisker (mom. 8) (vpk) anser att delsden del av utskottets yttrande som börjar på s. 8 med "Utskottet får"och slutar på s. 9 med "icke erforderlig" bort ha följande lydelse: Utskottet får---- (likamed utskottet)-- kommande händelser. Däremot synes icke någotinitiativ ha tagits vare sig av regeringen eller av myndigheter på centraleller lokal nivå för att få i gång ett informationsarbete gentemot allmänhetenoch därigenom stärka beredskapen mot miljökatastrofer. Utskottet finner detsynnerligen olämpligt att överlåta informationsansvaret på industrin. De åtgärdersom föreslås i motion 2051 bör därför omgående tas upp till övervägande iregeringen. Samhällets organ bör åläggas en informationsplikt gentemotmedborgarna om miljörisker i omgivningen, med det innehåll som anges imotionen. bör således bifalla motionen och hemställa hos regeringenom förslag i nu angiven riktning. delsutskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse: JoU 1985/86"5 8. beträffande miljörisker att med bifall tillmotion 1984/85:2051 hos regeringen hemställer om förslag om information tillmedborgarna om hälso- och miljörisker i omgivningen i enlighet med vad somanförts i motionen, Ozonskiktet (mom. 10) (), (), KerstinGellerman (fp), () och (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 11 som börjarmed "Utvecklingen under" och slutar med "icke erforderlig"bort ha följande lydelse: Utskottet noterar med tillfredsställelse att arbetet på enFN-konvention om skydd för ozonskiktet nu krönts med framgång. En förhoppningbör uttalas att det skall vara möjligt att nå fram till en överenskommelse omkonkreta åtaganden i det tilläggsprotokoll som planeras . Utskottetuttrycker å andra sidan sin oro över utvecklingen mot ökad användning avfreoner inom skumplast- och kylindustrierna. Som framhålls i motionerna 2054och 2244 är det angeläget att minska eller helt få bort användningen av freoneri skumplast. Ett särskilt problem utgör skrotning av kyl- och frysskåp frånhushållen. Det nordiska samarbetet bör intensifieras. Regeringen bör vidtaåtgärder för att minska produktionen och användningen av freoner samt främjaandra produktionsmetoder. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av härberörda motionsyrkanden bör som sin mening ge regeringen till känna. dels utskottets hemställan under 10bort ha följande lydelse: 10. beträffande ozonskiktet att som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört med anledning avmotionerna 1984/85:2054 yrkande 3 och 1984/85:2244 yrkande 5, Koldioxidproblemet (mom. 11) (), (), KerstinGellerman (fp) och () anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 11 som börjarmed "Svensk forskning" och slutar med "" bortha följande lydelse: Svensk forskning intar en framskjuten position även närdet gäller koldioxidproblemet. Som framgår av den föregående framställningenhar detta problem genom presenterade forskningsresultat kommit attframstå som betydligt mer akut än vad man tidigare beräknat. Mot den bakgrundenframstår kraven i motion 2244 om att problematiken och dess konsekvenserbelyses i en statlig utredning eller i en offentlig utfrågning, hearing, ännumer angelägen. bör således bifalla motionen såvitt nu är i fråga(yrkande 4). delsutskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse: JoU 1985/86:5 attriksdagen med bifall till motion 1984/85:2244 yrkande 4 beslutar uppdra åtregeringen att kartlägga energiförbrukningens effekter på koldioxidhalten samtförelägga förslag om åtgärder med anledning av detta, (mom. 12) (), i (), LarsErnestam (fp), (), KerstinGellerman (fp), () och () anser att dels den del av utskottets yttrande som börjar på s. 12med "Utskottet får" och slutar med "fråga (yrkande 3)" bortha följande lydelse: Utskottet ser med allvar på de problem som konstaterats avÖresundskommissionen, såväl när det gäller kvävebelastningen som halterna avgiftiga ämnen i . Mot den bakgrunden ansluter sig utskottet tillmotionärernas yrkande att frågan bör föras upp på regeringsnivå. Krav måsteställas på fullgod rening av utsläppen från såväl kommunala reningsverk somindustrier på ömse sidor om sundet. Vad utskottet sålunda anfört med anledningav motionen såvitt nu är i fråga (yrkande 3) bör som sin mening geregeringen till känna. dels utskottets hemställan under 12 bort ha följandelydelse: attriksdagen som sin mening'ger regeringen till känna vad utskottet anfört medanledning av motion 1984/85:1164 yrkande 3. Ekonomiska styrmedel (mom. 4,5 och 7) (vpk) anför: Riktlinjen för miljöpolitiken måste vara att, så långtdetta är möjligt, undvika skador på miljön. Ekonomiska styrmedel kan i vissafall vara en effektiv åtgärd i denna målsättning. Emellertid måste även beaktasfaran för ätt miljöförstörande verksamhet "köps" genom t. ex. enavgift. Enligt min mening måste därför varje enskilt fall där ekonomiskastyrmedel sätts in övervägas noggrant. Av den anledningen har jag inte kunnatställa mig bakom ett allmänt uttalande om ökad användning av ekonomiskastyrmedel i miljöpolitiken. När det gäller principen för uttag av avgifter förprövning och tillsyn enligt miljöskyddslagen, pågår en utvärdering avverksamheten inom . Trots att systemet fungerat bara undercirka så har mycket kritiska synpunkter framförts mot dengällande principen. Den kritiken bör tas på allvar, men jag har ansett migkunna avvakta utvärdering innan eventuella förändringaraktualiseras. Slutligenhar jag icke ansett det vara meningsfullt att ånyo göra en JoU 1985/86:5framställning till regeringen om ändring av reglerna för miljöskyddsavgiftennär en proposition på detta område förväntas under detta . Avgiften för prövning och tillsyn (mom. 5) KariErik och (båda c) anför: Viinstämmer i uttalandet i motion 1984/85:2610, att många skäl talar för enändring av miljöavgifterna. Med hänsyn till att dessa är föremål förutvärdering inom anser vi dock inte erforderligt att förnärvarande följa upp motionsyrkandet. Vi avser uppmärksamt följa den vidareutvecklingen. Miljörisker (mom. 8) (vpk) anför: Ibetänkandet redovisas att kemikontoret tillsatt en arbetsgrupp för processsäkerhetvid den kemiska industrin. En första rapport om säkerhetsgranskning avsesläggas fram . En andra, om katastrofberedskap, beräknasföreligga . Den kommer att behandla bl. a. planering avinformation till allmänheten och myndigheter. Kemikontoret är även i färd medatt utarbeta en mall till informationsbroschyr som de olika kemiskaindustrierna skall kunna bruka som underlag för att informera allmänheten i sinnärhet. Imotion 1984/85:2051 yrkas att samhället borde ålägga sig informationspliktgentemot medborgarna om miljörisker i omgivningen. Det är enligt min mening enväsentlig skillnad mellan att ansvariga myndigheter i samhället informerar änatt överlåta detta till företagen själva. Det måste ses som mycketanmärkningsvärt och högst otillfredsställande att den informationsplikt somefterlyses i nämnda motion i en viss omfattning kommer att ombesörjas av deolika kemiska företagen.