bet · G901AU11 · 1985-12-31 00:00:00 — 322) har bidraget successivt trappatsned och får för /86 beräknas på ett bidragsunderlag motsyarandehögst av lönekostnaderna för personal i tillverkning. Regeringenhar under punkt B 18 (s. 118) föreslagit att lill Tillfälligtsysselsättningsbidrag för textil- och konfektionsindustrierna för budgetåret1986/87 skall anvisa ett förslagsanslag av . Ipropositionen framhålls att situationen för lekoindustrin har förbättratsbetydligt . Branschen har genomgått stora förändringar ochhar kunnat omstruktureras och stärkas. Den påbörjade nedlrappningen aväldrestödet bör enligt föredragande statsrådet fortsätta. /87 föreslås att bidraget får beräknas på ett bidragsunderlagmotsvarande högsl av lönekostnaderna för personal i tillverkning.Medelsbehovel beräknas till 119 milj. kr. Förbudgetåren 1987/88 och 1988/89 bör bidraget enligt propositionen beräknas påett bidragsunderlag om högst 4 resp av lönekostnaderna. Ivpk-motionen 1985/86;A262 föreslås att äldresiödel omprövas. Rege ringen bör i stället överväga om ett s.k. avskrivningslån kan ersätta äldresiödel. Motionärerna anser att avskrivningslån kan användas på ett mer 71 Med utbetalning av lånet skulle följa krav på motprestation AU1985/86:11 gentemot företagen. Även Hans Nyhage m. fl. (m) förordar i molion 1985/86:A260en övergång lill avskrivningslån i stället för äldrestöd. Frågan om införande av avskrivningslån för tekoindustrinhar också lagils upp i ett antal motioner, vilka skall behandlas inäringsulskottet. Enligl utskottets uppfattning är det tillfredsställandemed de senaste årens utveckling för tekoindustrin. Den av beslutadenedlrappningen av äldrestödet har därmed kunnal fullföljas. Som framgår i motionerna har från branschorganisationernassida förts fram förslag om en omvandling av äldresiödel till någon form avavskrivningslån. Enligt utskottets uppfattning är emellertid förslaget ännuinte tillräckligt genomarbetat för att skall kunna ta ställning ifrågan. Del kan mycket väl finnas såväl fördelar som nackdelar med ellinförande av nya stödformer. Olika effekter mäsle därför utredas mycketnoggrant. a. måste enligt utskottets uppfattning belysas desysselsätlningsmässiga konsekvenserna för den äldre arbetskraften vid demindre konkurrenskraftiga tekoföretagen om äldrestödet med kort varsel utgår urmedelsarsenalen. Av del sagda framgår all utskottet anser alt man i berördadepartement bör närmare bereda förslaget från branschorganisationerna.Regeringen bör därefter återkomma lill med resultatet av det arbetet.Vad utskottet anfört i denna fråga med anledning av motionerna A260 och A262bör regeringen underrättas om. Mot bakgrund av att den av utskottet begärda beredningenav frågan om en avveckling av äldrestödet till förmån för ny stödform kan taviss lid tillstyrker utskottet den för äldresiödel begärda medelsanvisningenför /87 om . Bidrag till vissa affärsverksinvesteringar Anslagethar inrättats fr. o. m. /85 (prop. 1983/84:150, bil. 4, AU 24,rskr. Från anslaget skall bekostas lidigareläggningsbidrag lillaffärsverksinvesteringar utanför statsbudgeten. Regeringen har under punkt B 18 (s. 119) föreslagit attriksdagen lill Bidrag till vissa affärsverksinvesleringar för budgetåret1986/87 skall anvisa elt förslagsanslag av . Utskottethar ingen erinran mol regeringens förslag som alltså tillstyrks. 1986/87 Förslag 22 500 000 Regeringen har under punkt B 20 (s. 119-121) föreslagitatt skall 1. godkänna vad som förordats i propositionen omanvändningen av medel för beredskapsarbete. 2. till Utvecklingsinsatser i östra /87 anvisa AU 1985/86:11 ett reservationsanslag av 22 500 000kr. Bakgrunden till det nya anslaget är att AMS i skrivelseden föreslagit att en försöksverksamhet påbörjas med friareanvändning av arbetsmarknadspolitiska åtgärder i östra om ålgärder har också kommit från och Överkalixkommuner. Definifionen på östra är i detta sammanhang ,, och kommuner saml och Vil-tangi-delarnaav kommun. I propositionen framhålls alt en posiliv utveckling harskett på arbetsmarknaden i under den senaste tiden.Arbetslöshelen har kunnat pressas ned till , vilkel dock väsentligtöverstiger riksgenomsnittet. Alltjämt kvarstår således betydande problem iöstra med befolkningsminskning och låg förvärvsfrekvens, högarbetslöshet samt ett ensidigt näringsliv. Målet med AMS förslag är all underen femårsperiod kraftigt minska arbetslöshelen i denna del av medhjälp av bl. a. rörlighelsfrämjande, kompelenshöjande ochsysselsättningsskapande åtgärder. Försöksverksamheten syftar till alt genomoffensiva insatser inom arbetsmarknadspolitikens ram skapa förutsättningar förnya arbetstillfällen. I AMS strategi ingår att också andra myndighelerprioriterar regionen. Kostnaden för försöksverksamheten har beräknats lill ca150 milj. kr. I proposifionen föreslås alt AMS genom länsarbetsnämnden iNorrbottens län skall dels ges möjlighet alt i östra inom givnamedelsramar få pröva en ordning med friare disposition av dearbetsmarknadspolitiska medlen, dels lillförs särskilda medel för insatser somligger utanför nuvarande åtgärdsarsenal. Försöksperioden i östra omfatta tre budgetår och syftet bör vara att skapa varaktiga anställningarför dem som är arbetslösa eller finns i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Enligt förslaget bör gällande regelsystem ändras sä altlänsarbetsnämnden ges möjlighet att förlänga tiden i beredskapsarbete tillhögsl . Beredskapsmedlen bör vidare - om nämnden finner detmotiverat - få användas för att finansiera utbildningsinsatser. Medlen förberedskapsarbeten bör också kunna användas pä så sätt att en utvidgning av dendagliga arbetstiden i ungdomslag kan åstadkommas. Utöver dessa regeländringar behövs enligt proposifionensärskilda resur ser för att separat eller i kombination med ordinarie arbetsmarknadspolitiska insatser skapa mer varaktiga arbeten. Dessa särskilt tilldelade medel bör få användas relativt fritt och bl. a. för att skapa förutsättningar för permanenta året-runl-anslällningar för såväl arbetslösa som säsong- eller andra korttids- anställda inom olika områden i regionen. sätt att åstadkomma sådana anställningar är att i samarbete med kommuner och företag lägga upp utbildningsprogram som inom ramen för en anställning kan överbrygga t. ex. säsongvariationer. En annan väg kan vara all stödja särskilda introduktions insatser. Ett alternativt utnyttjande av de särskilda medlen bör kunna vara att t. ex. genom utbildning stärka befintliga företag eller företagare i syfteatt åstadkomma sysselsättningsmöjligheter för arbetslösa. bör vidare kunna använda medlen för att initiera olika sysselsättningsskapan- 73 de projektoch även till ren projektverksamhet. Det bör enligt propositionen ankomma på regeringen allnärmare utforma AU 1985/86:11 nödvändiga riktlinjer för verksamheten. 22,5milj. bör anvisas för dessa särskilda insatser av mer offensiv karaktär.AMS bör börja planera för ifrågavarande verksamhet, ochdet kan härvid vara lämpligt att regionall ha en särskild ledningsgrupp. I propositionen framhålls avslutningsvis att syftet medförsöksverksamheten är att söka skapa permanent sysselsättning. Vidberäkningarna har utgätts frän all insatserna skall kunna leda till en mervaraktig reducering av arbetslösheten i storleksordningen 300 personer iförhållande till den genomsnittliga redovisade arbetslösheten första, tredjeoch fjärde kvartalen de senasle tre budgetåren. Om AMS kan redovisa ell sådantgynnsamt resultat kan en fortsatt försöksverksamhet under ytterligare tvä årbli aktuell. En förutsättning härför är att de årliga kontrollstationerna visaratt godtagbara resultat har uppnåtts. Om så inte blir fallet bör det enligtföredragande statsrådet få ankomma på regeringen alt besluta om all avbrytahela eller delar av försöksverksamheten. Regeringens förslag under denna punkt avvisas i motion1985/86; A266 av m.fl. (m). Mofionärerna anser att östraNorrbotten är i behov av mera långsiktiga ålgärder än de som föreslås ipropositionen. De insatser som krävs bör kunna inrymmas inom länsstyrelsensansvar för regional ulveckling. Finansiering föreslås ske via de s. k.länsanslagen inom regionalpolitiken. I mofionen hänvisas till att moderatasamlingspartiet föreslagit att de anslagen skall utökas. I mofion 1985/86; A460 av () framhållsbl. a. att det krävs ordentliga satsningar som långsiktigt kan ge en posilivulveckling i östra . Detta torde inte vara möjligt med enbart enfriare användning av beredskapsmedel. Motionären anser dessutom alt regeringensbegäran alt kunna bryla försöksverksamheten med att skapa arbetstillfällen äranmärkningsvärd. Motionären anser vidare att regeringens förslag fill sinomfattning är en alltför begränsad åtgärd i en av landets mest utsattaglesbygdsregioner. Åtgärderna måste ges en betydligt mer offensiv omfattningoch inriktning. Åven om arbetsmarknadspolitiska insatser kortsiktigt kan ge eltvisst resultat bör man vara mer angelägen att stärka de regional- ochnäringspolitiska insatserna. Därför föresläs att en större del av medlenöverförs lill utvecklingsfonden i . Utskottet kan försl konstatera att del inle råder någradelade meningar om behovet av kraftfulla insatser för att hållasysselsättningen uppe i östra . Enligt utskottets uppfattning krävsbåde kortsikfiga och mer långsikliga åtgärder om ulvecklingen skall kunnavändas. Detta innebär ett behov av såväl arbetsmarknadspolifiska som industri-och regionalpolitiska inifiafiv. I den del av budgetpropositionen som ulskotlet behandlar idelta betänkande redovisar regeringen nya uppslag lill utvecklingsinsatser iregionen på det arbetsmarknadspoliliska området. i vår kommer utskottetatt ta ställning till behovel av mer långsikfiga insatser inom regionalpolitiken. Ulskoltet tillstyrker vad som anförs i propositionen idenna del. Den föreslagna försöksverksamheten bör för övrigt kunna ge värdefulla erfa- 74 renheterför arbetsmarknadspolitiken i stort. Utskottet tillstyrker även den begärdamedelsanvisningen för offensiva insatser i östra . De i sammanhangetupptagna motionerna avstyrks därmed i akluella delar. AU 1985/86:11 1984/85 Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag NVU) administrerartillsammans med godkända utbildningsmyndigheler och organisationer devapenfrias ulbildning, inkvartering och förmåner. Kostnaderna för utbildning ochförmåner till de vapenfria betalas från anslaget B 17. Beräknadändring 1986/87 3 993 000 -I- 790 000 -I-606 000 (3 072 000) (+ 498 000) (-1- 525 000) 520 000 -I- 19 000 -t- 19 000 4 513000 + 809 000 + 625 000 Regeringen har under punkt B 16 (s. 115-116) föreslagitatt till /87 skallanvisa ett förslagsanslag av . Förvaltningskostnaderna harberäknats utan tillämpning av huvudförslaget. Utskottet tillstyrker regeringensförslag på denna punkt. 1984/85 Utgift 99 954 000 1985/86 Anslag 93 875 000 1986/87 Förslag 115 085 000 Frånanslaget betalas utgifter för ekonomiska och sociala förmåner åt vapenfriaijänslepliktiga samt ersättningar för vissa utbildningskostnader m.m. tillkommuner, organisationer och affärsdrivande verk som tilldelas vapenfriaijänslepliktiga. 1985/86 Anslag Beräknadändring 1986/87 Vapenfria tjänstephktiga Ersättning för utbildningskostnaderm. -t- 21 090 000 90 590000 -I- 29 010 000 3 285 000 -I- 2 830000 + 120 000 93 875 000' -I- 31 840 000 + 21 210 000 'Regeringen har i enlighet med bemyndigande medgivit att anslaget fåröverskridas med . för att öka antalet tjänstgöringsdagar för devapenfria med 50 000, Regeringenhar under punkt B 17 (s. 116-118) föreslagit all skall AU1985/86:11 1. bemyndiga regeringen att /87, om det på grund av arbetsmarknadsläget bedöms angeläget,besluta om en ökning av antalet tjänstgöringsdagar för vapenfria tjänstepliktigamed högsl 50 000. Till Vapenfria Ijänslepliktiga /87 anvisa ett förslagsanslag av . Medelsberäkningen för /87 utgår från ettoförändrat antal tjänslgöringsdagar - 650 000 - för de vapenfria och enoförändrad ersättning lill utbildningsanordnarna. Det samlade medelsbehovet beräknas till ,varav 3,4 milj. kr. för ersättning lill utbildningsanordnarna. Samtidigtföreslås dock att regeringen i likhet med vad som gäller för innevarande budgetårskall ges möjlighet att få öka antalet utbildningsdagar med 50 000 om det pågrund av arbetsmarknadsläget bedöms angeläget att inkalla arbetslösa som haruttagits till vapenfri tjänst och som annars skulle blivit föremål för arbetsmarknadspoHtiskaålgärder. Kostnaden beräknas till 9,7 milj. kr. LItskottet tillstyrker den begärda medelsanvisningen.Regeringen bör också erhålla bemyndigande all vid behov kunna utöka antalettjänstgöringsdagar med högst 50 000. Sysselsättningsskapande åtgärder för handikappade I arbetskraften finns ett förhållandevis stort antalpersoner som har en nedsatt arbetsförmåga. Hur stort detta antal är kan inteutläsas ur arbetskraftsundersökningarna. Uppskattningar som gjorts antyderemellertid att 150 000-200 000 personer har en i hög grad nedsattarbetsförmåga. 400 0(X)-500 000 personer har beräknats ha en i någon månnedsatt arbetsförmåga. Antalet personer i arbetskraften med nedsatt arbetsförmågavarierar över åren i relativt liten utsträckning. var 31 000 arbetshandikappadeinskrivna vid arbetsförmedlingen, vilket utgjorde av samtliga inskrivna.Utvecklingen framgår av följande tabell. Avtabellen framgår att andelen arbetshandikappade bland de arbelssökan- AU1985/86:11 de uppgår till . Av de sökande med arbetshandikapp fjärdekvartalet 1985 var 5 500 under och 3 000 var eller äldre. var de arbetshandikappade som varaktuella vid arbetsförmedlingen fördelade efter arbetshandikapp enligl följandesammanställning. Hjärl-,kärl- och lungsjukdom 5,1 var 85 000 arbetshandikappadei olika arbelsmarknadspoliliska ålgärder. I följande tabell redovisas antalarbetshandikappade vid månadens slut i olika åtgärder under åren 1982-1985.Uppgifterna avser medeltal . AMU (exkl. företagsulbildning) Summa 78 600 82 700 84 100 85 000 Av tabellen framgår att antalet arbetshandikappade iåtgärder ökade med 6 400. Vidare kan utläsas alt antaletarbetshandikappade med lönebidrag och i Samhällsföretag ökat kraftigt, medanantalet i beredskapsarbete nästan halverats. Till bilden hör även att anlalelpersoner i offentligt skyddat arbele - en verksamhet som tillkom /85 och ersatte en form av beredskapsarbeten - beräknas uppgåtill ca 5 000 under innevarande budgetår. I sammanhanget bör också redovisas utveckHngen belräffandeav arbeis-marknadsskäl nybeviljade förtidspensioner. I sammanställningen visasutvecklingen . År Män Kvinnor Totalt %o av de försäkrade 1980 1 585 2 019 3 604 10,2 ökade antalet ytterligare i betydandeomfattning. Riktlinjer för sysselsättningsåtgärder förarbetshandikappade I propositionen framhålls när det gäller riktlinjer försysselsättningsåtgärder för arbetshandikappade all de handikappade måste gesmöjlighet lill full delaktighet i arbetslivet om vi skall nå målet arbele åtalla. Vidare erinras om att arbetslinjen i svensk arbetsmarknadspolitik bl. a,innebär all handikappade, i stället för att erhålla kontantstöd, skall kunnaförsörja sig genom eget arbete. Eftersom arbetsinkomsten i de flesta fallöverstiger exempelvis förtidspension, blir arbetet del främsta medlet för attjämna ul skillnader i standard mellan handikappade och befolkningen i övrigt.För den enskilde ger arbetet inte bara en försörjning utan också socialakontakter, självförtroende och ökade möjligheter att aklivl delta isamhällslivet. I propositionen anförs vidare att del är angelägel att såväl desärskilda stöden för arbetshandikappade som övriga arbetsmarknadspolitiskaålgärder för sysselsättning, utbildning m. m. används för att underlätta försökande med arbetshandikapp all fä arbete. Särskill vikligl är del att ungamänniskors arbetsförmåga och arbetsvilja kan tas till vara. Fränsamhällsekonomisk synpunkt är detta enligl propositionen ett väsentligt bättrealternafiv än all betala ul ersättning frånsocialförsäkringssystemet. Än mer betydelsefullt är värdet för den enskilde avatt ha ett arbete. Vidare erinras i propositionen om den betydelse lagen(1982:80) om anställningsskydd har för handikappades möjligheter att behällaett arbete. Genom de beslut som har fallat (prop. 1984/85:89, SoU 13,rskr. 172) om företagshälsovård och arbetsanpassning har ytterligare ellviktigt steg tagits för att hejda utslagningen. Slutligen anförs i propositionen i denna del att man genomomprioritering och besparingar i budgetarbetet har lyckats skapa utrymme tillförmån för reformer på handikappområdet som ökar möjligheterna för personer medsvårare funkfionsnedsältningar att få och utföra ell arbele. Det gäller bl. a.insatser för unga handikappade, en intensifierad satsning på avanceradehjälpmedel, höjda bidrag lill arbetsbiträde. Dessutom sker en fortsattulbyggnad av lönebidrag till arbetsgivare som anställer dem som har nedsattarbetsförmåga och inte kan få anställning utan sådani bidrag. I moderata samlingspartiets motion 1985/86;A225konstateras bl. a. alt många arbetshandikappade trots stora statliga insatser-5,- står utanför arbetsmarknaden. I de riktlinjer för dehandikappades sysselsättningsom läggs fram i motionen anförs att del bör vara möjligt att AU 1985/86:11åstadkomma ökat utrymme för arbetsplacering av de handikappade som slårutanför arbetsmarknaden genom en annan och mer rättvis fördelning avresurserna. Insatserna måste differentieras med hänsyn till arten ochsvårighetsgraden av olika handikapp. Motionärerna pekar också på dehandikappade ungdomarnas situation, som man anser bör uppmärksammas särskilt.Slutligen framhålls att kommunernas socialtjänst bör ha del övergripandeansvaret för missbrukarna. I parfimotion 1985/86: A259 framhålls attpolitiken för handikappades sysselsättning bör ligga fasl och vidareutvecklas.Åven om del finns helt andra modeller för stöd till handikappade talar detmesta enligl motionen för alt den svenska modellen är effektiv. En politiskdeklaration om att denna politik skall fortsätta innebär också att företageninte behöver tvivla på all lönekostnaderna för handikappade kommer att varalåga även . Det sagda hindrar emellertid inte att själva hanteringenav politiken kan vara ineffektiv liksom avvägningen mellan olika ålgärder. Imotionen efterlyses en intensifierad forskning om samhällets insatser för dearbetshandikappade. I parfimotion 1985/86;A255 framhålls i deallmänna riktlinjer för arbetsmarknadspolifiken, som utskottet i ell inledandeavsnitt behandlat, bl. a. all de arbetsmarknadspoliliska åtgärderna bör vara såutformade att de underlättar för de handikappade all få arbele på den reguljäraarbetsmarknaden. Förslag i motionen i della syfte när det gäller lönebidragenbehandlas i ett senare avsnitt. I vpk;s partimofion 1985/86: A253 konstaleras inledningsvisatt del ständigt växande antalet förtidspensionerade vittnar om defunktionshindrades ökade svårigheter på arbetsmarknaden. gäller inleendast "traditionella" grupper utan också nya grupper som tillkommeroch som fidigare kunnat få arbele. Enligt mofionärerna slår dearbetshandikappade inför en arbetsmarknadssituation som innebär ökandelönsamhelskrav, diskriminering samt ett otillräckligt antal arbetstillfällen.Regeringens politik som bl. a. innebär en minskande offentlig sektor kommer altinnebära ytterligare arbelslöshel, vilket kommer att drabba dearbetshandikappade särskill hårt. Regeringens deklaration i budgetpropositionenom alt rätten lill arbete också måste gälla för arbetshandikappade rimmarenligt motionen dåligt med de konkreta förslagen. a. konstateras atthandikappkommilléns förslag till åtgärder för alt stärka de arbetshandikappadesställning på arbetsmarknaden (Ds A 1984:12) i propositionen följs upp i mycketbegränsad omfattning. Regeringen bör därför utarbeta förslag pågrundval av kommitténs överväganden. Enligt utskottets uppfattning är del en given utgångspunktför arbetsmarknadspolitiken att målet om arbele åt alla omfattar samtliga somönskar elt arbete, dvs. även de arbetshandikappade. Som tidigare redovisatsfinns elt betydande antal i arbetskraften som har en nedsatt arbetsförmåga. För den arbetshandikappade har arbelel en mycket storbetydelse. För denna grupp kan del t. o. m. vara viktigare än för andra grupper på arbetsmarknaden att ha ett arbete alt gå lill. Eftersom arbetsinkomsten i de flesta fall överstiger exempelvis förtidspension, blir arbetet del främsta 79 medlet föralt uppnå en med övriga grupper jämförbar ekonomisk standard. Av grundläggande betydelse när det gäller att skapaförutsättningar för de AU 1985/86:11 arbetshandikappade alt fä elt arbele ärockså vetskapen om arbetets betydelse för individen. Arbetet aktiverar och gerockså mening åt fritiden. Det skapar naturliga sociala kontakter, ger individensjälvförtroende och egenvärde. Ett arbele kan därför i grunden förändra denhandikappades sociala, psykiska och kulturella situation. Härtill kommer all olika insatser för alt beredahandikappade sysselsättning oftast är den lösning som samhällsekonomiskt ärden bäsla. Vad ulskotlet anfört gäller i särskilt hög gradungdomarna. Såväl ur de enskilda ungdomarnas som ur samhällsekonomisk synvinkelfinns det starka skäl att göra det möjligt för fler att komma ut på denreguljära arbetsmarknaden. De handikappades möjligheter att få arbele hänger i höggrad samman med utvecklingen pä arbetsmarknaden i stort. Den ekonomiskapolitiken och den allmänna sysselsättningspolitiken har således stor betydelseför möjligheterna för de arbetshandikappade att få ett arbete. De allmännaförutsättningarna för utvecklingen på arbetsmarknaden har utskottet behandlati ett tidigare avsnitt. Enligt ulskollels uppfattning råder det en bred politiskenighet om behovet av fortsatta kraftfulla selektiva insatser som riktar sigmol dem som på grund av handikapp har svårigheter att få arbete. Ulskotlet villi sammanhanget erinra om att i runda tal av dearbetsmarknadspoliliska medlen avser insatser för de arbetshandikappade, dvs.drygt 40 %. Förslagen i propositionen innebär att ytterligare medel skallsättas in för denna grupp. Utskottet delar uppfattningen i propositionen att enökad andel av placeringarna kan ske inom näringslivet och hos kommuner ochlandsling. När det gäller avvägningen mellan insatserna är detnödvändigt att man prövar sig fram för alt finna de mest effektiva formerna.Utskottet delar härvid uppfattningen i partimolion 1985/86: A259om forskningens betydelse. Enligt vad utskottet inhämtat kommerhandikappåtgärderna att ägnas särskild uppmärksamhet i arbetet inomdelegationen för arbetsmarknadsforskning (EFA). Utskottet vill stryka underviklen av det arbetet. Utskottet vill i sammanhanget framhålla värdet avhandikappkommilléns arbele. Kommittén har på ett förtjänstfullt sätt belyst dehandikappades situation på arbetsmarknaden. En del förslag lill åtgärder somlagts fram har efter remissbehandling resulterat i konkreta förslag i bl. Andra förslag bereds vidare. Det gäller bl. a. de handikappadeungdomarnas deltagande i ungdomslagen. En fråga som ägnats stor uppmärksamhet i kommitténs arbeteär behovet av samordning av de olika myndigheternas insatser pårehabilileringsområ-det. Kommittén betonar bl. a. att det inte är meningsfulltatt dra bestämda gränser mellan social, medicinsk och yrkesinriktadrehabilitering. 1 stället är det viktigt alt på lokal nivå fläta sammanrehabiliteringsinsatserna. Detta ställer stora krav pä samarbete och samordningmyndigheterna emellan. Hithörande frågor kommer att belysas ytterligare inomramen för rehabilile-ringsberedningens arbete. Utskottet vill stryka under vikten av att den handikappadestår i centrum för samhällets insatser även om flera olika huvudmän är engagerade. ställerkrav på en effektiv samordning av insatserna. Det är sålunda positivt AU1985/86:11 att hithörande frågor blir föremål för särskilda överväganden. Av det sagda framgår att handikappkommitténs arbete påolika sätt följts upp inom regeringens kansli. Att inte alla uppslag frånkommittén resulterat i förslag från regeringen i budgetpropositionen kan inle -som sker i vpk-motionen 1985/86:A253 - betraktas som anmärkningsvärt.Regeringen har bl.