bet · G901SoU5 · 1985-12-31 00:00:00 — om förskola för alla barn (prop. 1984/85:209) I betänkandet behandlas proposition 1984/85:209 omförskola för alla barn jämte de motioner som väckts med anledning avpropositionen. Till betänkandet har fogats 25 reservationer av m, fp, coch vpk samt ett särskilt yttrande av c. Utskottet har i ärendet uppvaktats av företrädare för , föräldragruppen vid barnstugor och . Utskottet tillstyrker propositionens förslag tillriktlinjer för utbyggnad av barnomsorgen och avstyrker samtliga motionsyrkandenrörande utbyggna- ij den. m- och c-ledamöterna reserverar sig till förmån föravslag på propositionen. Vidare tillstyrker utskottet de föreslagna riktlinjernaför statsbidrag till öppen förskola, deltidsgrupp och alternativabarnomsorgsformer samt riktUnjerna för en höjning av statsbidragen till daghem,familjedaghem och fritidshem. Utskottet avstyrker i anslutning härtillmotionsyrkanden (m, fp, c, vpk) om andra statsbidragssystem för barnomsorgen.SamtUga oppositionspartier reserverar sig till förmån för sina resp. förslag.De tre borgerliga partierna reserverar sig vidare gemensamt till förmån för ettmotionsförslag (fp) om samma statsbidrag till alternativa barnomsorgsformer somtill kommunala. Utskottet avstyrker ett antal motionsyrkanden (m, fp, c)rörande inriktningen av det familjepolitiska reformarbetet och införandet avvårdnadsersättning. Utskottets m-, fp- och c-ledamöter reserverar siggemensamt för ett riksdagsuttalande rörande det fortsatta familjepolitiskareformarbetet. Vidare reserverar sig m-ledamöterna till förmån för sittförslag angående vårdnadsersättning och vpk-ledamoten angående en utbyggnad avföräldraförsäkringen. Utskottet tillstyrker också de i propositionen angivnariktlinjerna för anordningsbidrag till daghem och fritidshem för budgetåret1985/86. Häremot reserverar sig m och c gemensamt. Vidare tillstyrker utskottet förslaget till rikflinjer förinnehållet i barnomsorgen. Samtliga motionsyrkanden härom avstyrks. Ytterligare reservationer beträffande bl. a. utbyggnaden(vpk), anordningsbidrag (vpk) och innehållet i barnomsorgen (m, fp) haravgivits. 1 1985/86.12 saml. Propositionen SoU 1985/86:5 I proposition 1984/85:209 om förskola för alla barn harregeringen () föreslagit 1. att godkänna de riktlinjer för utbyggnad av ochinnehåll i barnomsorgen som angivits i propositionen, 2. att godkänna de riktlinjer förstatsbidrag till öppen förskola, deltidsgrupp och alternativabarnomsorgsformer som angivits i propositionen, 3. att godkänna de riktlinjer för enhöjning av statsbidragen till daghem, familjedaghem och fritidshem som angivitsi propositionen, 4. att godkänna vad som i propositionen anförts omriktlinjer för anordningsbidrag till daghem och fritidshem för /86. Vidare har regeringen berett tillfälle att tadel av vad som i propositionen anförts om kommunernas riktlinjer förbarnomsorgens förskoleverksamhet. Bidragsförändringarnaföreslås gälla fr. o.m. I motion 1984/85:3233 av m.fl. (m) hemställs 1. att avslår proposition1984/85:209, 2. att hos regeringen begärskyndsamt förslag till vårdnadsersättning för barn mellan ett och tre årsålder, utformat i enlighet med vad i motionen anförts och med ikraftträdandeden , 3. att hos regeringen begärskyndsamt förslag till sådana regler att alla enskilda förskolor och fritidshemsom uppfyller kvalitetskraven oavsett driftsform och omsorgsform räknas in iden kommunala barnomsorgsplanen för att fr. o. m. 1986 åtnjuta sammastatsbidragsrått som barnomsorg och att statsbidragen görsneutrala till omsorgsformen, 4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om utformningen och inriktningenav familjepolitiken, 5. att som sin mening gerregeringen till känna att skolstyrelsen skall ha ansvaret för den del avverksamheten i förskolan som förbereder barnen för lågstadiet under åretnärmast före skolstarten samt att bör få uppdraget attutforma det pedagogiska programmet för denna del av verksamheten, 6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om det pedagogiska programmetsinnehåll med avseende på bl. a. allsidighet och objektivitet. I motion 1984/85:3234 av m.fl. (fp)hemställs 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag till reformerat statsbidragssystem till förskolani enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att -i avvaktan på förslag enligt yrkande 1 - beslutar att riktlinjerna förstatsbidraget till förskolan ändras så att bidrag utgår med samma beloppoavsett om verksamheten drivs i eller enskild regi, 3. att riksdagenuttalar att kommunerna bör tillämpa enhetliga avgifter inom barnomsorgen ienlighet med vad som anförs i motionen, SoU 1985/86:5 4. att ger regeringen till känna vad som i motionen anförs ombehovet av ytterligare lagstiftning för att tillgodose efterfrågan på barnomsorg, 5. att ger regeringen till känna vad som i motionen anförs ominnehållet i förskolan, 6. att ger regeringen till känna vad som i motionen anförs omkommunala rikthnjer för barnomsorgens pedagogiska innehåll, 7. att beslutar att ge regeringen till känna vad som i motionenanförs om anordningsbidraget, 8. att hos regeringen begär förslag till reformerat familjestödi enlighet med motionens förslag. Imotion 1984/85:3235 av () hemställs 1. attriksdagen uttalar sig för att rätten till plats på daghem och familjedaghem knyts till den tid behov av omsorg föreligger, 2. attriksdagen uttalar sig för att det åligger kommunerna att se till att barn som haft rätt fill daghemsplats men som mister denna rätt då vårdnadshavare utnyttjar sin föräldraförsäkring med förtur återfår sin plats då behov av omsorg åter uppkommer. Imotion 1984/85:3236 av m.fl. (c) hemställs 1. att beslutar avslå proposition1984/85:209, 2. att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts om barnomsorgens framtidautformning och inriktning, 3. att beslutar att hos regeringen begäraförenklade regler för barnomsorgens statsbidrag och ett rättvisare system ienlighet med vad som anförts i motionen. Imotion 1985/86:8 av () hemställs 1. att beslutar avslå proposition1984/85:209, 2. att hos regeringen begär förslag tillvårdlön för barn i förskoleåldern i enlighet med vad som anförts i motionen, 3. att som sin mening ger regeringen tillkänna att förskolans pedagogiska verksamhet skall förankras i kristnagrundvärderingar, 4. att hos regeringen begär förslag tillstatsbidragssystem till förskolan i enlighet med vad som anförts i motionen. Imotion 1985/86:9 av m. fl. (vpk) föreslås 1. attriksdagen hos regeringen hemställer om att förslag till lag som garanterar alla barns rätt till plats i förskolan föreläggs riksdagenoch att därvid beaktas vad i motionen sågs om inriktning mot kollektiv barnomsorg, 2. att hos regeringen hemställer att i samband med lag om rätttill plats i förskolan regeringen även framlägger förslag om utbyggnad avföräldraförsäkringen tills barnet uppnått 18 månaders ålder, 3. att uttalar sig för en utbyggnadstakt av heltidsförskolan om50 000 platser , 4. att uttalar sig för en förändring av statsbidraget tillbarnom- sorgen i enlighet med vadsom anförs i motionen och hemställer hos SoU 1985/86:5 regeringen omförslag härom, 5. att uttalar att anordningsbidrag ienlighet med regeringens förslag bör utgå tills utbyggnadsbehovet år täckt, 6. att med ändring i proposition 1984/85:209beslutar att statsbidrag för anlitande av stödpersonal för barn med särskildabehov skall täcka den faktiska kostnaden och att kommunen ges rätt att anlitaden stödpersonal som anses erforderlig och efter särskild redovisning iefterhand erhålla full kostnadstäckning. Genomförskolelagen (1973:1205) som trädde i kraft infördes denallmänna förskolan för alla sexåringar. Lagen ersattes avlagen (1976:381) om barnomsorg, som även omfattade barn i den lägre skolåldern.Genom barnomsorgslagen blev barnomsorgen en lagfäst uppgift medskyldighet för kommunen att svara för en planmässig utbyggnad. Når lagen antogsställde sig bakom målsättningen för utbyggnaden av barnomsorgen attplats inom den kommunala barnomsorgen skulle beredas för alla barn iförskoleåldern till förvärvsarbetande eller studerande föråldrar samt för barnmed särskilt behov av stöd och stimulans (prop. 1975/76:92, SoU 28, rskr. 219).Denna målsättning avsåg även fritidshemsverksamhet för barn i skolåldern.Riksdagen beslutade om ett nytt statsbidragssystem för barnomsorgen.På grundval av en överenskommelse mellan regeringen och Svenska kommunförbundetlades i propositionen fram förslag om ett utbyggnadsprogram för barnomsorgenunder . Det omfattade 100 000 nya daghemsplatser och50 000 nya platser i fritidshem jämte en ökning av platstillgången i kommunalafamiljedaghem. Utbyggnaden kom emellertid inte att helt förverkligas. Underfemårsperioden togs ca 67 000 nya daghemsplatser i bruk. Antalet 0-12-åringar ifamiljedaghem ökade dock från 67 1975 till 126 1981. Antaletplatser i fritidshem ökade från 24 1976 till 50 1982. Förskolansverksamhet regleras av 12-18 §§ socialtjänstlagen(1980:620) och 2-5 §§ socialtjänstförordningen (1981:750). Den tidigaregällande barnomsorgslagen infördes i den nya lagstiftningen utan några sakhgaändringar. Påförslag av den dåvarande borgerUga regeringen beslutade hösten 1981om ett ändrat statsbidragssystem för barnomsorgen (prop. 1980/81:205, SoU1981/82:1, rskr. Det'nya bidragssystemet (se vidare nedan) skulle träda ikraft . upphävde i enlighet med den nyasocialdemokratiska regeringens förslag sitt tidigare beslut (prop. 1982/83:55,SoU 12, rskr. Isamband med att behandlade statsbidragsreglerna gavriksdagen regeringen till känna att det skulle utarbetas en plan för denfortsatta utbyggnaden av barnomsorgen fram till full behovstäckning. hjälpmedel härvidlag bordeen ny barnomsorgsundersökning utföras av SoU 1985/86:5 statistiskacentralbyrån (SoU 1981/82:1 s. 9-10, rskr. upprepade kravet påen utbyggnadsplan (SoU 1982/83:12, rskr. Isamband med behandlingen av den ovan nämnda propositionen 1980/ 81:205 om nyastatsbidragsregler hemställde hos regeringen om en redovisning avmålsättning och riktlinjer m. m. för barnomsorgsverksamheten. Socialutskottethade ansett att det var nödvändigt att personalen i förskolor och inombarnomsorgen i övrigt fick en mer preciserad målsättning för sitt arbete ochklarare riktlinjer för vilket innehåll verksamheten skulle ha. Utskottet hadeangivit vissa vågar för hur detta resultat skulle nås. a. bordesocialstyrelsen fortsätta och intensifiera sitt arbete med att konkretiseraförskolans målsättning och innehåll för kommunerna. Vidare borde fåen redovisning för planerna då det gällde det fortsatta arbetet på att gekommunerna och personalen stöd och vägledning rörande barnomsorgsverksamheten(SoU 1981/82:1 s. 16). Somsvar på begäran redovisade regeringen i en skrivelse till riksdagenhösten 1982,1982/83:34, bl. a. att var i färd med att utarbetaett pedagogiskt program för förskolan som senare borde kompletteras medkommunala riktlinjer. Det pedagogiska programmet var avsett att bidra fill enjämnare kvalitativ utveckling av förskolans inre verksamhet genom att bilda enram för planeringen och utformningen av verksamheten. Regeringsskrivelsengodtogs av (SoU 1982/83:12). Hösten1983 antog ett nytt statsbidragssystem för barnomsorgen, vilketträdde i kraft (prop. 1983/84:9, SoU 12, rskr. Det nyasystemet innebar en övergång från bidrag per plats till bidrag per barn och varbl. a. avsett att främja ett förbättrat resursutnyttjande i kommunerna och attbegränsa den automatiska ökningen av statsbidragen utan att de pedagogiska ochsociala målen åsidosattes (se vidare nedan). Statsbidragsreglernakompletterades med bestämmelser som anger under vilkaförutsättningar statsbidrag skall kunna lämnas till alternafivabarnomsorgsformer (prop. 1983/84:177, SoU 31, rskr. Bestämmelsernainnebär att statsbidrag inte lämnas till daghem och fritidshem som drivs iuppenbart vinstsyfte. Riksdagenbeslutade vidare om ett tillfälligt bidrag till anordnande avdaghem och fritidshem (prop. 1983/84:150, SoU 35, rskr. Enligtförordningen (1984:554) om statsbidrag till anordnande av daghemoch fritidshem utgick bidrag per avdelning i nybyggda daghem och fritidshem därbyggnationen igångsattes efter men före den 1 mars 1985.Bidrag utgick med . per avdelning för projekt på orter därbyggsysselsättningsbehov fanns. Bidraget beviljades och betalades ut avsocialstyrelsen. Inomramen för statsbidraget till barnomsorgen avsätts 30 milj. kr. förlokalt utvecklings- och förnyelsearbete. Dessa medel fördelas av regeringenefter ansökan hos . Riksdagenantog en ny lag om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstördam. som träder i kraft (prop. 1984/85:176, SoU 27). Isamband därmed beslutades att förskola för psykiskt utvecklingsstörda barnskulle upphöra att vara en del av särskolan. Till följd härav skall i fortsättningen psykisktutvecklingsstörda förskolebarn beredas plats i kom- SoU 1985/86:5 munernasförskolor på samma sätt som andra barn. Närdet gäller den aktuella situationen inom barnomsorgen kan slutligen nämnasföljande (uppgifterna hämtade ur statistiska meddelanden S 10 ). Antalet inskrivnadaghemsbarn var 184 749 (inkl 11 503 skolbarn inskrivna idaghem, främst utvidgade syskongrupper), en ökning jämfört medden . Av förskolebarnen i daghem var inskrivna isyskongrupp eller utvidgad syskongrupp. Antalet inskrivna barn i fritidshemökade fill 57 063, medan antalet inskrivna barn i delfidsgruppminskade till 78 619. Antaletinskrivna barn i kommunala familjedaghem var 157 785, enökning jämfört med föregående år. Antalet förskolebarn ifamiljedaghem uppgick till 108 av samtiigafamiljedaghemsbarn. 43procent av samtliga barn i förskoleåldern var inskrivna idaghem eller familjedaghem. Andelen varierade dock kraftigt mellan olika delarav landet. Vid jämförelse länsvis var mellan av länensförskolebarn inskrivna och vid jämförelse kommunvis var mellan 15 och 67procent av kommunernas förskolebarn inskrivna. Andelen skolbarn somvar inskrivna i fritidshem, daghem eller familjedaghem var . Vidjämförelse länsvis varierade dessa andelar mellan och vid jämförelsekommunvis mellan O och . Riktlinjer för utbyggnaden av barnomsorgen Ipropositionen framhålls inledningsvis (s. 4-5) att samhällsutvecklingen påmånga sätt förändrat barnens uppväxtvillkor. Detta har kommit att ställa storakrav på barnomsorgen och har ytterligare understrukit att omsorgen behövs förbarnens skull. Det är enhgt socialministerns mening viktigt att på etttydligare sätt än visa på den betydelse barnomsorgsverksamheten harför det enskilda barnets utveckUng i olika avseenden. Barnomsorgen måste numedvetet inriktas på att bli en del av en god uppväxtmiljö för alla barn, heterdet vidare. Barn vars föräldrar förvärvsarbetar kan dessutom få del av en tryggoch god omsorg. Skall vi leva upp till socialtjänstlagens mål och krav måstebarnomsorgen byggas ut, och en satsning på olika former av öppen verksamhetinom barnomsorgens ramar måste dessutom göras, anför socialministern. Ipropositionen fastslås i enlighet härmed principen om alla barns rätt att fr.o. m. ett och och fram till skolstarten delta i en kommunalförskoleverksamhet (s. 5). För de barn vars föräldrar förvärvsarbetar ellerstuderar bör rätten till barnomsorg avse den tid behov av sådan omsorgföreligger. De former som därvid främst kommer i fråga är daghem ellerfamiljedaghem. För övriga barn bör rätten avse öppen förskola ellerdeltidsgrupp. Kommunen bör själv få avgöra avvägningen mellan dessa former.Socialministern påpekar dock att han ser det som en naturlig utveckling att kommunernamer generellt öppnar delfidsgrupperna för fyra-och femåringar som inte finns idaghem. De barn som inte har platsi daghem eller deltidsgrupp bör ha generell rätt att deltai öppen förskoleverksamhet. Denna rätt bör erbjudas barnen utan SoU1985/86:5 krav på inskrivning eller deltagande i viss omfattning avverksamheten, heter det i propositionen. I fråga om kommunernas val mellan att erbjuda fyra- ochfemåringar plats i deltidsgrupp resp. öppen förskola, framhållersocialministern som sin uppfattning att barnen har störreutbyte av en mera strukturerad verksamhet i daghem eller deltidsförskola därverksamheten leds av utbildad personal. Enligt socialministern är det vidare en viktig uppgift förkommunen att särskilt beakta behovet av omsorg på tider som faller utanför denordinarie öppethållandetiden för den kommunala barnomsorgen. med fastiäggandet av principen om alla barnsrätt att fr. o. m. ett och delta i kommunalförskoleverksamhet föreslås i propositionen att barnomsorgen byggs ut så attalla barn vars föråldrar så önskar skall kunna erbjudas plats. Utbyggnaden bördärvid ske i sådan takt att barnomsorgsverksamheten är fullt utbyggd (prop. s. 17). , avsersocialministern att återkomma till regeringen om en lagstiftad rätt tillförskola för alla barn. Med ledning av bl. a. SCB:s efterfrågeundersökning1982/83 beräknar socialministern det totala utbyggnadsbehovet under perioden1987-1991 i daghem och familjedaghem till nära 55 000 inskrivna barn och tilldrygt 170 000 barn i öppen förskola och deltidsgrupper. För att närmare kunnabedöma omfattningen av behovet bör regeringen ge SCB i uppdrag att årligengenomföra efterfrågeundersökningar. Med ledning av dessa undersökningar skallkommunerna bygga ut barnomsorgen till full behovstäckning . I tre motioner yrkas avslag på propositionen i dess helhetsamtidigt som förslag till egna familjepolitiska program och statsbidragssystemför barnomsorgen presenteras. Enligt motion 1984/85:3233 av m. fl. (m)innebär propositionens förslag bl. a. att den statliga styrningen avbarnomsorgen förstärks. Den föreslagna utbyggnaden kommer enligt motionärernaatt leda till betydande skatteskärpningar som gör att ännu fler barnfamiljertvingas anlita barnomsorg. Förslagen saknar också den noggrannaberedning som krävs - sålunda saknas helt kostnadsberäkningar. Dessutom innebärförslaget en urholkning av statsbidragen, eftersom någon uppräkning i enlighetmed inflationstakten inte skett. Sammanfattningsvis begär motionärerna attpropositionen avslås (yrkande 1). Även i motion 1984185:3236 av m.fl. (c) yrkasavslag på propositionen (yrkande I). Propositionens förslag innebär en fortsattensidig satsning på kollektiv barnomsorg och brister när det gällermångsidighet och valfrihet, anför motionärerna. De tar också avstånd frånregeringens inställning till alternativa lösningar och till familjedaghem, eninställning som oe anser alltför njugg. Enligt motion 1985/86:8 av () kommer enfortsatt satsning på barnomsorgen i enlighet med propositionens förslag attkosta flera miljarder för stat och kommun. Vidtas inga familjepolitiskaåtgärder som underlättar för familjerna att själva vårda och fostra barn kommerdet åven efter den föreslagnautbyggnaden att finnas föräldrar som efterfrågar SoU 1985/86:5barnomsorg, därtill tvingade av den ekonomiska situationen. börbesluta att avslå propositionen (yrkande 1). Utskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck ipropositionen, nämligen att en god barnomsorg bör erbjudas alla barn och därmedbefrämja en bra uppväxtmiljö för dem. Utskottet ser med stor tillfredsställelseatt målet nu slås fast att alla förskolebarn skall tillförsäkras en rätt tillplats inom den kommunala barnomsorgen. har, som ovan nämnts, vid flera tillfällentidigare efterlyst en plan för den fortsatta utbyggnaden av barnomsorgen. Ipropositionen förutskickas nu en planmässig utbyggnad av barnomsorgen fram tillfull behovstäckning . Utskottet anser det angeläget att dennautbyggnad kommer till stånd. Utskottet tillstyrker därför propositionensförslag om principen att alla barn skall ha rätt att fr. o. m. ett och etthalvt års ålder och fram till skolstarten delta i en kommunalförskoleverksamhet och om en planmässig utbyggnad av barnomsorgen i enlighethärmed. Det sagda innebär att utskottet avstyrker motionerna 1984/85:3233 (m)yrkande 1, 1984/85:3236 (c) yrkande 1 och 1985/86:8 (c) yrkande 1, samtliga imotsvarande del. De i resp. motion framlagda förslagen till egnafamiljepolitiska program och statsbidragssystem behandlas senare i betänkandet. Motionärerna i motion 1984/85:3234 av . (fp) instämmer i det föreslagna målet för utbyggnaden men hemställer attregeringen ges till känna vad i motionen anförs om behovet av ytterligarelagstiftning för att tillgodose efterfrågan på barnomsorg (yrkande 4). Isocialtjänstlagen finns redan en lagstiftning om rätten fill förskola där detsägs att kommunerna skall verka för en planmässig utbyggnad av förskoleverksamheten,påpekar motionärerna. Det är därutöver inte motiverat att nu uttala sig ombehovet av ytterligare lagstiftning. Motionärerna anser att kommunerna kananförtros uppgiften att bygga ut förskolan så att efterfrågan kan tillgodoses. I motion 1985/86:9 av m.fl. (vpk) föreslås attriksdagen hos regeringen hemställer om att förslag till lag som garanterar allabarns rätt till plats i förskolan föreläggs och att därvidbeaktas vad i motionen sägs om inriktning mot kollektiv barnomsorg(yrkande 1). Motionärerna anser att redan nu bör besluta omlagstadgad rätt till plats i förskola. En sådan lagsfiftning, menar man, skullepåskynda den nödvändiga utbyggnaden. Vidare anser motionärerna att resursernaför en utbyggnad skall satsas på en kollektiv heldagsomsorg, dvs. på daghem.Familjedaghemmen bör således avvecklas, och de kvinnor som arbetar somdagmammor bör erbjudas utbildning för att sedan arbeta i den kollektivabarnomsorgen. Motionärerna vill inte heller stimulera en utbyggnad avdeltidsförskolan. Föräldrakooperativa daghem eller daghem drivna av ideellaorganisationer anses inte utgöra något reellt alternativ till den kommunalabarnomsorgen - möjligtvis ett komplement i liten skala. Vad gäller frågan om lagstiftning för att garantera allabarn en rätt till förskoleplats upplyser socialministern som ovan nämnts atthan har för avsikt att och återkommatill regeringen härom (prop. s. 4 och 17). Något formellt förslag tillriksdagen framläggs inte Utskottet uppfattar för sin del socialministerns uttalande som en SoU1985/86:5 kraftig markering av den vikt regeringen lägger vid den fortsattautbyggnaden av barnomsorgen. Denna syn delas av utskottet. Något skäl förriksdagen att redan nu uttala sig i frågan om behov av eller innehåll i eneventuell lagstiftning föreligger enUgt utskottets mening inte. Utskottetavstyrker därför såväl motion 1984/85:3234 (fp) yrkande 4 som motion 1985/86:9(vpk) yrkande 1 i motsvarande del. När det gäller utbyggnadens inriktning, som också tas uppi vpk-motionen, anförs i den nu aktuella propositionen (s. 16) attorganisationen av den kommunala barnomsorgen bör vila på kommunerna. Denlokalkännedom som finns i den enskilda kommunen är enligt propositionennödvändig för att en flexibel resursfördelning skall kunna tillämpas. Kommunenskall således besluta om fördelning mellan barnomsorgens olikaverksamhetsformer och även i övriga frågor av organisatorisk art. Beträffandefamiljedaghemmens framtida ställning kan vidare erinras om att riksdagentidigare avslagit liknande motionsyrkanden från vpk med hänsyn till kommunernasfrihet att organisera barnomsorgen (senast SoU 1984/85:23 s. 11). Utskottet, som delar propositionens bedömning, år inteheller nu berett att tillstyrka riksdagsuttalanden som innebär styrning avkommunernas resursfördelning och planering av barnomsorgen. Utskottet villdessutom framhålla att propositionens förslag till ändrade statsbidragsreglerför öppna förskolor och för deltidsgrupper kommer att innebära ökademöjligheter till pedagogisk verksamhet för barn i familjedaghem. Utskottet avstyrker således motion 1985/86:9 (vpk) yrkande1 också i här aktuell del. I motion 1985/86:9 (vpk) föreslås vidare att riksdagenuttalar sig för en utbyggnadstakt av heltidsförskolan om 50 000 platser (yrkande 3). Enligt motionärerna är utbyggnadsbehovet betydligt större än vadsom beräknas i propositionen. Med motionärernas beräkningssätt behövs 400 000nya daghemsplatser.