bet · G901TU17 · 1985-12-31 00:00:00 — dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse: 1. beträffande järnvägspotitikens inriktning, m.m. attriksdagen med bifall fill motion I985/86:T220 (vpk) yrkande I b, med anledningav motion 1985/86;T2ll (c) yrkande 8 och 1985/86:T359 (fp) yrkande 2 samt medavslag på motionerna 1985/86:T359 (fp) yrkande 1 och 1985/86;T424 (m) yrkande20 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, Konsekvenserna av investeringar i snabbtåg, m.m. (mom.2) OlleGrahn och (båda fp) anser delsaft den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med "Utskottetkan" och pä s. 12 slutar med "avstyrks följaktligen" bortersättas med text av följande lydelse: Järnvägenhar såsom framhålls i motion T282 (fp) fortfarande mycket stor betydelse förSveriges ekonomi och är det effektivaste sättet att transportera stora volymerav persontrafik och gods. Detta konstaterande bör dock inte dölja det faktumatt järnvägstrafikens andelar minskar på de delmarknader där andratransportmedel erbjuder resenärer och transportörer attraktiva alternafiv. Denstora satsning på snabbtåg som SJ planerar kan ses som en ambition aft genom en mycket stor investering öka järnvägens konkurrenskraft vid persontransporter. I regeringens proposition 1984/85:114 om riktlinjer för järnvägspolitiken skriver föredragande statsrådet bl.a.: "De stora restids vinster som kan erhållas med snabbtåg bör enligt min bedömning kunna bidra till att stärka järnvägens konkurrenskraft gentemot andra transport medel". Underåren 1967-1969 genomförde SJ ett utredningsarbete som gällde /86:17möjligheterna att införa höga hastigheter vid persontrafik i . Arbetetresulterade i rapporten hastigheter i SJ:s persontrafik - tekniskaförutsättningar. Underår startades nästa utredningsetapp. Man studerade då speciellt snabbtågpå sträckan . De problem som särskilt uppmärksammades var demånga plankorsningar mellan väg och järnväg på sträckan. bestämde sigSJ för att inte göra något mer åt snabbtågen än att ta upp ett samarbete medASEA. Samarbetet skulle gälla studier av gångegenskaper vid höga hastigheteroch system för lutning av vagnkorgar. Islutet av tillsattes emellertid en utredning inom verket med uppgiftatt både studera de tekniska förutsättningarna och lönsamheten för snabbtåg.För att göra uppskattningar av trafik m.m. anlitade SJ konsulter. Resultatetpresenterades i en icke offentliggjord . År1981 gjorde en samhällsekonomisk utredning somgrundade sig på SJ;s rapport. Slutsatseni departementets utredning var att snabbtågen ansågs vara så intressanta aftman medgav fortsatt utvecklingsarbete. Genom ett regeringsbeslut 1981-11-19medgav regeringen att SJ skulle fä införskaffa tre snabbtägsprototyper förförsöksverksamhet. SJbegärde in offerter på tre fullständiga tåg på vardera sex vagnar till hösten1983. Kostnaden skulle uppgå till 100 milj. kr. Leverans skulle ske år 1987.Varken ASEA eller något av de andra företagen klarade SJ:s tekniska krav. SJtvingades göra om specifikationerna och bl.a. acceptera att tågen skulle blilokdragna. Enligt SJ:s anslagsframställning /87 skall tre provtåg kunnabeställas om utvärderingen utfaller positivt. Någrabeställningar har ännu () inte gjorts. Efterdet att provtågen har testats är det meningen att leverantörenav provtägen skulle få beställningar på ytterligare 50 tågsätt. Den totalakostnaden uppgår enligt SJ till . Till detta kommer storainvesteringar för att bygga om järnvägskorsningar. Erfarenheternavisar dock enligt utskottets uppfattning att kostnaderna för investeringar somgäller nya komplicerade tekniska system ofta blir högre än man har planerat. Ensluträkning för snabbtågssatsningen skulle kunna ligga över 5 miljarder kronor.Regeringen kan för övrigt knappast sägas ha levat upp till 1979 årstrafikpolitiska beslut när det gäller det samhällsekonomiska beslutsunderiagetför snabbtåg. Detär därför enligt utskottets uppfattning mycket ängeläget att kommunikationsdepartementetsnarast medverkar till att ett nytt samhällsekonomiskt beslutsunderlagutarbetas. Ett sådant underlag bör också vara öppet för allmän granskning. Detär inte rimligt att SJ av konkurrensskäl skall få hemligstämpla utredningar somutgör beslutsunderlag för mångmil-jardinvesteringar. Skattebetalarna skulle blihårt drabbade om investeringen visar sig vara olönsam. Försök i andra länder medsnabbtåg understryker vikten av att SJ inte 4 1985/86. gär vidare förränregeringen och riksdag fått tillgång till ett aktuellt sam- TU 198586:17hällsekonomiskt beslutsunderlag. Ibeslutsunderlaget för snabbtågsprojektet bör även ingå en studie av andramöjligheter att förbättra SJ:s persontrafik. Tidtabellshållning, komfort underresan, möjlighet att utnyttja restiden för arbete och parkeringsmöjlighetervid stationerna är exempel på områden som skulle kunna öka järnvägensattraktivitet lika mycket som snabbtågen men kanske till avsevärt lägrekostnad. Bara att underlätta för äldre och rörelsehindrade resenärer attsjälva kunna stiga på och av tågen tror utskottet skulle innebära att tågefsattraktionskraft skulle öka. nu anfört, vilket innebär ett tillstyrkande av motion T282 (fp), börav ges regeringen till känna. Detanförda innebär vidare till viss del ett tillgodoseende av yrkandet i motionT362 (c) om utredning om snabbtåg samt totalekonomin för satsning på järnvägalternativt motorväg. delsatt utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2.beträffande konsekvenserna av investeringar i snabbtåg, m.m. att medbifall till motion 1985/86;T282 (fp) och med anledning av motion I985/86;T362(c) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört. Styrande åtgärder på kombitrafikens område (mom. 3) (vpk) anser delsatt den del av utskottefs yttrande pä s. 12 som börjar med "Utskottetvill" och slutar med "denna del" bort ersättas med text avföljande lydelse: Såsomframhålls i motionen har på godssidan tidigare inte hänt någrauppseendeväckande åtgärder för aU överföra nya godsmängder från t. ex. landsvägtill järnväg. Först i och med den senaste tidensåtgärder, bl.a. för ökad s.k.kombitrafik, har en del positiva saker inträffat. Från vpk-håll har under fleraär motionerats om konkreta åtgärder för överförandet av tung trafik tilljärnväg. Först nu kan en viss framgång noteras i och med att en ökadkombitrafik redovisas. Dock anser utskottet fortfarande att mera styrandeåtgärder måste komma till användning om utvecklingen till ökad kombitrafik iolika former skulle stagnera. Problemen med luffföroreningar från den tungatrafiken, som leder till försurning och skogsdöd, har ju också medfört attriksdagen i samband med behandling av avgasreningsfrågan ytterligareunderstrukit vikten av att överföra godstrafik till järnväg. Utvecklingen avdenna fråga förtjänar all uppmärksamhet från sida. Vadutskoftet nu anfört, vilket innebär ett bifall till motionsyrkandet i fråga, bör av ges regeringen till känna. dels att utskottetshemställan under 3 bort ha följande lydelse; /86:17 3. beträffandestyrande åtgärder på kombitrafikens område att med bifallfill motion 1985/86:T220 (vpk) yrkande 1 a som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskoftet härom anfört, Investeringar i det ersättningsberättigade nätet (mom.4) och (båda c) anser delsatt den del av utskottefs yttrande på s. 12 som börjar med "Utskottetfinner" och slutar med "åtgärd" bort ersättas medtext av följande lydelse: Närdet gäller det ersättningsberättigade nätet delar utskottet inte regeringensuppfattning att detta bör eftersättas i fråga om investeringar iinfrastrukturen (banan och banvallen). I stället bör bl.a. AMS-medel kunnaanvändas till att hålla dessa ofta regionalpolitiskt så viktiga banor i gottskick. Risken är annars stor att de hamnar i en ond cirkel av dåligt underhåll,försämrad attraktivitet och lägre resandesiffror, vilket slutligen leder tillhot om nedläggning. Även på de banor där persontrafiken redan är nedlagd måsterimligt underhåll, gärna med beredskapsmedel, ske för att inte ocksågodstrafiken skall riskera att försvinna. Utskottet vänder sig vidare mot deantydningar som finns i regeringens skrivningar om att ytterligarenedläggningar kan bli aktuella både i vad gäller person- och godstrafik. nu anfört, vilket innebär ett tillstyrkande av motionen i denna del,bör av ges regeringen till känna. delsaft utskottets hemsfällan under 4 bort ha följande lydelse; 4. beträffandeinvesteringar i det ersättningsberättigade nätet att med bifall till motion 1985/86:T211 (c) yrkande 9 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört. Anslaget Investeringar i järnvägens infrastruktur (mom.5) RolfClarkson, och (alla m) anser delsatt det stycke i utskottets yttrande pä s. 14 som börjar med "Utskottetfinner", och slutar med "940 milj. bort ersättas med textav följande lydelse: Såsomanförts i förenämnda motion T414 (m) bör SJ i högre utsträckning koncentrera sina investeringar pä företagsekonomiskt motiverade objekt. Anslaget kan härigenom minskas med 30 milj. kr. Utskottet tillstyrker att sä sker. Vidare bör utförsäljning av vissa statliga företag komma till stånd, bl.a. av ASG, AB Landtransporter, GDG och Svelast. Detta kan för det kommande budgetåret beräknas inbringa minst 250 milj. kr. Statens bidrag under förevarande anslag kan därmed minskas med 250 milj. kr. och i stället finansieras med medlen från företagsförsäljningen. Anslagetbör i enlighet med det anförda och med bifall till förenämnda /86:17motion tas upp med (940-30-250) 660 milj. kr. delsatt utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse; 5.att med avslag på regeringens förslag och med bifall fill motion1985/86:T414 (m) yrkandena 8 och 9 till Investeringar i järnvägensinfrastruktur för /87 anvisar ett reservationsanslag på660000000 kr.. m.m. (mom. 7 a) (vpk) anser delsatt det stycke i utskottets yttrande på s. 16 som börjar med "Desålunda" och slutar med "rådets arbete" bort ersättas med textav följande lydelse; Desålunda framlagda förslagen har i och för sig inte gett utskoftet anledningtill erinran. En snabbare utbyggnad, omfattande både västkust-och Bohusbanorna,bör dock komma till stånd. Såsomframhålls i motion T260 (vpk) måste de i propositionen föreslagnamotorvägsbyggandena ifrågasättas. Miljöfrågorna och förslag till lösning pä destora problem som finns är nämligen omöjliga att diskutera lösryckta ur sittsammanhang. Med en fransport- och trafikpolitik som utgår från ettsamhällsekonomiskt perspektiv, där hänsynen till miljön och människornas behovär vägledande, hamnar man som motionärerna framhåller pä kollisionskurs medekonomiska maktgruppers visioner. Ett alternativ med offensiva satsningar påspårbunden kollektiv- och godstrafik, kustsjöfart, upprustning och utbyggnad avjärnvägarna och en massiv satsning för att överföra tung trafik från landsvägtill järnväg sammanfaller med miljörörelsens och organisationen . I konsekvens med detta anser även utskottet att västkust- ochBohusbanorna skall rustas upp för ökad kapacitet. nu anfört, vilket innebär eft tillstyrkande av motion T260 (vpk) ihär berörd del samt ett tillgodoseende i väsentliga delar av de övrigamotionsyrkandena, bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemsfällan under 7 a bort haföljande lydelse: 7. beträffande m.m. att a) medanledning av propositionens uttalanden i denna del och motionerna 1985/86;T237(c) yrkande 2, 1985/86:T272 (c) yrkande 3, 1985/86:T281 (c, s, m, fp),1985/86:T327 (fp) yrkandena 1 och 2, 1985/86:T339 (s) i denna del, 1985/86;T359(fp) yrkande 3 i denna del och 1985/86;T361 (c) samt med bifall till motion1985/86:T260 (vpk) yrkande 1 i denna del som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet härom anfört. AnslagetInvesteringar i trafikrörelsens fasta /86; 17 anläggningar vid statensjärnvägar (mom. 8) RolfClarkson, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 17 som börjar med "Utskottetanser" och slutar med "i fråga" bort ersättas med text avföljande lydelse; Enökad lånefinansiering bör såsom föreslås i motionen komma till stånd.Erfarenheterna av bl.a. finansiering av dess investeringar pådetta sätt synes vara goda. I årets budgetproposition föreslår regeringen attockså skall få låneinvestera sina investeringar. finner det vara lämpligt aff utvidga denna länefinansiering påsådant sätt att lånefinansiering sker av 360 milj. kr. till Investeringar itrafikrörelsens fasta anläggningar. Nämnda anslag bör alltså i förhållandetill regeringens förslag reduceras med motsvarande belopp och -medtillstyrkande av motionsyrkandena - följakfiigen tas upp med ett belopp av 111milj. delsaff utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse; 8.att med avslag på regeringens förslag och med bifall till motion1985/86;T414 (m) yrkande 5 samt yrkande 11 i denna del till Investeringar itrafikrörelsens fasta anläggningar vid för /87anvisar ett reservationsanslag på , Anslaget Ersättning till statensjärnvägar för köpav vissa tjänster (mom. 12) RolfClarkson, och (alla m) anser delsatt det stycke i utskottets yttrande på s. 22 som börjar med "Utskottet tillstyrker"och slutar med "1300 milj. kr. avstyrks" bort ersättas med text avföljande lydelse; bestämda uppfattning bör dock anslaget kunna minskas något genomminskad turtäthet pä det ersättningsberättigade nätet samt fortsatt prövning avnätets omfattning m.m. Utskottet föreslår sålunda att anslaget i enlighet medmofionärernas yrkande reduceras med 66 milj. kr. i förhållande fill regeringensförslag och följaktligen tas upp med ett belopp av 1300 milj. kr. delsatt utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse: 12.att med avslag på regeringens förslag och med bifall till motion1985/86:T414 (m) yrkande 6 till Ersättning till för köp avvissa tjänster för /87 anvisar ett reservationsanslag på1300000000 kr.. 12.Förbättringar av SJ:s service (mom. 18) /86:17 OlleGrahn och (båda fp) anser delsatt den del i utskottets yttrande som på s. 24 som börjar med "Destörre" och på s. 25 slutar med "ovan nämnts" bort ersättas medtext av följande lydelse: SJ:sstationer måste dock såsom framhålls i motion T359 (fp) bättre anpassas tillpraktiska övergångar mellan buss och tåg. Då många av SJ:s stationer är gamlaoch nedslitna finns möjligheter att nu skapa rationella trafikcentra i mångastörre städer. Här kan kommuner, näringsliv och SJ samverka att bygga nyatrafikcentra med plats för tåg, buss och taxi. I många fall torde sådana centrakunna kompletteras med affärer och andra serviceinrättningar vilka skullemedverka till ätt finansiera uppförandet av nya trafikcentra. Sådana kan ocksåi många fall uppföras över befintliga spårområden och därmed utnyttja oftastcentralt belägen mark i städerna. delsdet stycke på s. 25 som börjar med "Genom det" och slutar med"utan åtgärd" bort ha följande lydelse: Genomdet nu anförda, som utskottet finner vara av stor vikt, synes syftet medyrkandena i de förut nämnda motionerna i allt väsentligt kunna tillgodoses. Underhänvisning härtill samt till redan vidtagna eller beslutade åtgärder på områdetoch då utskottet inte i övrigt funnit sig berett biträda motionärernasyrkanden om särskilda åtgärder frän sida med anledning av motionenbör samtliga yrkanden - utöver det här förevarande yrkandet i mofion T359 (fp)- kunna lämnas utan åtgärd. Vad utskottet ovan anfört med anledning avsistnämnda motionsyrkande, vilket innebär ett tillstyrkande av detsamma, bördock av ges regeringen till känna. dels aft utskottets hemställan under 18 c bort haföljande lydelse: 18. beträffande förbättringar av SJ :s service att c) med bifall till motion1985/86;T359 (fp) yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet härom anfört. Ortnamnsskyltning längs järnvägarna (mom. 19) och (båda c) anser delsatt det stycke i utskottets yttrande som på s. 25 börjar med "Detsammagäller" och slutar med "påkallade åtgärder",bort ersättas medtext av följande lydelse: Imotion T324 (c) yrkas att hos regeringen begär att SJ förmås vidta enbättre ortnamnsskylttiing längs järnvägarna. Indragningenav hundrafals järnvägsstationer i landet har enligt motionärerna fått denbeklagliga konsekvensen att blivit ännu mera anonymt sett fränjärnvägskupén. Närtågen upphört att stanna vid en lång rad stationer har även namn skyltarna vid dessa försvunnit. Alltjämt kan man finna ett stationsnamn på 46 eft och annat övergivetstationshus, men de ligger så nära spåren att /86:17 namnen knappastkan uppfattas från de snabbt förbifarande tågen. Detär även enligt utskottets mening en viktig uppgift för SJ att återgå till dengamla ordningen på detta område och medverka fill att namnskyltar åter sättsupp på lämplig plats i alla de samhällen m.m. som tågen passerar, även om deinte stannar där. Givetvis måste skyltarna placeras så långt från spåren att dekan läsas från tågen som snabbt rusar fram. Dettakan även vara en för järnvägarna viktig PR-insats. SJ bör bl.a. därför ta uppdessa frågor med kommunerna som också kan vara beredda att stå för kostnaderna.En bättre orfnamnsskyltning har betydelse också ur turistisk synpunkt, varföräven Turistråd borde engageras. Slutligen må i sammanhangetunderstrykas att ortnamnen är en viktig del av vårt kulturarv och att det inteminst därför är av stort värde att de bevaras. Detsom här har sagts beträffande orter och järnvägsstationer gäller i lika hög gradandra betydelsefulla inslag i naturen utmed järnvägarna, som broar, störrevattendrag etc, vilka också borde skyltas. Vadnu anförts, vilket innebär ett tillstyrkande av motionen i denna del, bör avriksdagen ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 19 bort haföljande lydelse: 19. beträffande ortnamnsskyltning längs järnvägarna attriksdagen med bifall till motion 1985/86:T324 (c) yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet härom anfört, Överförande av till riksnätet (mom. 26) (), (vpk) och () anser delsaU det stycke i utskottets yttrande på s. 26 som börjar med "Underhänvisning" och slutar med "SJ:s riksnät" bort ha följandelydelse; Såsomnu föreslagits i motion T211 (c) måste även enligt utskottets uppfattning denpåbörjade upprustningen av fortsättas. Det är också därförangeläget att hela överförs till riksnätet. Utskoftettillstyrker i enlighet med förenämnda motionsyrkande att sä sker. delsatt utskottets hemställan under 26 bort ha följande lydelse: 26.beträffande överförande av till riksnätet att med bifalltill motion 1985/86:T2I1 (c) yrkande 10 beslutar överföra tillSJ;s riksnät, 15.Överförande av bandelen till riksnätet /86:17(mom. 27) (), (vpk) och () anser dels att den mening i utskottets yttrande på s. 26 sombörjar med "Detsamma gäller yrkandet" och slutar med "////riksnätet" bort ersättas med text av följande lydelse: Bandelen är, såsom framhålls i motion T225(vpk), en mellanlänsförbindelse mellan och . På bandelen skeren kraftig ökning både av antalet resande och av mängden transporterat gods.Trots detta är bandelens framtid hotad, bl.a. för att den inte tillhör riksnätetoch inte heller ett enda län. beslöt att uppskjuta beslutet ombandelens framtid . har klart och entydigt uttalatatt ett överförande av godstransporter bör ske från landsväg till järnväg.Detta ställningstagande samt andra tidigare framförda argument understrykerytteriigare vikten av att bandelen överförs tillriksnätet. Utskoftet tillstyrker i enlighet med yrkandet härom i förenämndamotion att så sker. dels att utskottefs hemställan under 27 bort ha följandelydelse: 27. beträffande överförande av bandelen Jörn-ArvidsjaurtiU riksnätet attriksdagen med bifall till motion 1985/86;T225 (vpk) beslutar överföra bandelenJörn-Arvidsjaur till riksnätet. Snabbare upprustning m.m. av hela ellerdelar av densamma (mom. 28 a) (), (vpk) och () anser dels att det stycke i utskoUets yttrande på s. 26 sombörjar med "Utskottet avstyrker" och slutar med "södra del"bort ersättas med text av följande lydelse: Såsom framhålls i motion T220 (vpk) har ändasedan 1975/76 ett särskilt anslag anvisats till upprustning. Påsenare år har det rört sig om ca 30 milj. kr. Historiskt togs beslutet ominlandsbanans upprustning sedan trafikpolitiska utredningen fått riksdagensuppdrag att, som det hette "överväga banans framtid" och dåutredningen var positiv till banan förordades upprustning. På så sätt blevinlandsbanan ett slags symbol för den nya trafikpolitik som 1979 årstrafikpolitiska beslut ansågs representera - en trafikpolitik som med ensamhällsekonomisk grundsyn i botten också skulle ta miljöpolitiska,energipolitiska och regionalpolitiska hänsyn. I årets budgetförslag /87 finns ingen speciellhänvisning av medel för . SJ:s investeringsprogram tycks i mycket hög grad kopp las till eventuell lokal arbetslöshet, som eventuellt kan möjliggöra anslag via s.k. sysselsättningspaket. Därmed har man också enligt utskottets uppfattning avlägsnat sigfrån riksdagsbeslutet om upprust- /86:17 ning och gjort frågan fillen lämplighetsfråga för SJ som företag. kan för sin del infe godtadetta och föreslår därför att nu i enlighet med motionärernasförslag beslutar en fortsatt upprustning av Det kommerockså, såsom framhålls i motion T294 (c), att ge betydandesysselsättningseffekter och även ge Såsomframhålls i motion T417 (c) måste upprustningen även avse södradel så att en obruten inlandsbana erhålls. härom anfört, vilket i allt väsentligt innebär ett tillstyrkande avmotionerna T220 (vpk) och T294 (c) båda i berörda delar och T417 (c), bör avriksdagen ges regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 28 a bort ha följande lydelse; 28.beträffande snabbare upprustning m.m. av hela eller delar avdensamma att a) med anledning avmotionerna 1985/86:T220 (vpk) yrkande 1 d, 1985/86:T294 (c) yrkande 3 och 1985/86:T417 (c, vpk) som sin me ning ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, Snabbare upprustning m.m. av hela ellerdelar av densamma (mom. 28 b) (vpk) anser delsatt den mening i utskottets yttrande på s. 26 som börjar med "Detsammagäller även" och slutar med "turistprojektet " bortersättas med text av följande lydelse: Såsomunderstrukits i motion T219 (vpk) finns nu en god idé och ett praktisktinitiativ för stärkande av ställning genom turistprojektet"". Personalen ute på fältet såsom motorvagnsförare,tågpersonal och stationspersonal stimuleras genom den aktivitet för banan somnu finns. Ytterligare stimulans och stöd för projektet erfordras dock ävenfrån statens sida. härom anfört, vilket innebär ett tillstyrkande av motion T219 (vpk),bör av ges regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 28 b bort ha följande lydelse: 28.beträffande snabbare upprustning m.m. av hela eller delar avdensamma att b) med bifall fillmotion 1985/86:T219 (vpk) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört. 18.Återuppbyggnad av bandelen Malungsfors-Sälen- /86:17 (mom. 34) (vpk) anser dels aft det stycke i utskottets yttrande på s. 27 sombörjar med "Utskottet avstyrker" och slutar med "bandelenMalungsfors-SälenSärna" bort ersättas med text av följande lydelse; Efter det helt nödvändiga beslutet att överföra trafikenmellan och till riksnätet krävs, såsom framhålls i mofion T352(vpk), en utbyggnad av denna bandel till i första hand Salen och sedan tillSärna. Mofivet är naturligtvis turismen och den oerhörda vinst urtrafiksynpunkt som en direktförbindelse till fjällväriden skulle vara. Ett annat motiv för järnvägstrafik är enligt motionenmiljöaspekten. Västerdalarna tillhör ett av landets försurningskänsligasteområden med låga pH-värden. Faran för skogen är uppenbar. Dessutom är detkväveoxiderna som är den stora luftförorenaren: Ytterligare motiv är enligt motionären den svagaarbetsmarknad som finns i denna del av landet. I första hand kommer enjärnvägsutbyggnad att ge anläggningsarbeten och på nya jobb ituristnäringen. Även i motionerna T269 (s) och T294 (c) framförs på istort sett samma grunder krav på en förlängning av Västerdalsbanan. En uppbyggnad av bandelen är även enligtutskottets uppfattning ett utmärkt exempel på ett arbete som kan utföras medsamhällsinsatser, t. ex. med AMS-medel.