bet · G901JoU14 · 1985-12-31 00:00:00 — om vissa frågor i rennäringslagen JoU 1985/86:14 1985/86:Jo230av m.fl. (s) vari yrkas att hos regeringen begär enändring av rennäringslagen så att det graderade rösträttssystemet slopas samtatt diskrimineringen av samekvinnor när det gäller rösträttsbegreppet upphör. 1985/86:Jo237av och () vari yrkas att hos regeringenanhåller att motionen överlämnas till samerättsutredningen för beaktande. Utskottethar i detta ärende uppvaktats av såsom representant förLandsförbundet (). Vid uppvaktningen har professor med upplysningar. Utskottetbehandlar i detta betänkande tvä motioner med anknytning till rennäringslagen(1971:437). Motionerna gäller dels rösträtten för medlem i sameby, dels rättentill ersättning för sameby i samband med upplåtelse av nyttjanderätt (grustäkt)inom renbetesområde. Enligtmotion Jo230 av m. fl. (s) är reglerna i rennärings-lagen omrösträtt för medlem i sameby oförenliga med en solidarisk och demokratisk synpå samebyn. De är också olämpliga från näringspolitisk synpunkt, eftersom debidrar till att makten samlas hos de största renägarna. En annan form avdiskriminering är samekvinnornas ställning i samebyn. Det bör enligt motionenslås fast att båda de renägande makarna i en familj får utöva rösträtt.Motionärerna hänvisar till ett riksdagsuttalande som skulle innebäraatt två renägande och renskötande medlemmar i ett hushåll kan ha rösträtt. Enligten kammarrättsdom kan det under vissa omständigheter finnas utrymme för enuppdelning av ett hushåll i olika företag med rösträtt för vart och ett efterreninnehav. Därvid bör dock gälla att renskötselnbedrivs så att olika företag med viss självständighet kan anses JoU1985/86:14 föreligga. Eftersom kammarrättens tolkning inte överensstämmer medriksdagens bör, enligt motionen, en ändring av lagen komma till stånd. Utskottet erinrar om att rennäringslagen i fråga omrösträtten skiljer mellan två medlemskategorier, nämligen renskötande medlemmaroch övriga medlemmar. Renskötande medlem är den som själv eller genom sitthusfolk driver renskötsel med egna renar inom samebyns område (13 §). Renar somtillhör renskötande medlems husfolk anses i denna lag tillhöra den renskötandemedlemmen. Enligt 59 § är det endast renskötande medlem som har rätt att röstai alla frågor som berör samebyns angelägenheter. Vid utseende av ordförande,revisor och beviljande av ansvarsfrihet för styrelsen har dock samtiigamedlemmar en röst. Enligt förarbetena till lagen anses den renskötandemedlemmen företräda hela familjeföretagets renantal i de fall där make och barnäger renar. Några regler hur man fastställer vem i familjeföretaget som skallvara renskötande medlem enligt 13 § finns inte. Det är dock ganska vanligt i samband med bystämmans fastställande av renlängden bestämmer vilka avrenägarna som skall betraktas som renskötande medlemmar. Rösträtten i samebyn är graderad i förhållande tillstorleken på företaget. För att undvika alltför stor koncentration avröstinflytande till några få personer finns en spärregel, som innebär att ingenfår rösta för mer än en femtedel av det på stämman företrädda röstetalet.Regeln om graderat röstetal efter renantal motiveras i förarbetena tillrennäringslagen med att inflytandet bör stå i proportion till vars och ensskyldighet att bidra till byns kostnader. Eftersom ansvaret för kostnadernastår i relation till renantalet bör också de som har mer renar få störreröstinflytande.. I sammanhanget bör nämnas att en motion om ändring avrösträttsreglerna i sameby, syftande till ökad jämställdhet mellan könen,behandlades i jordbruksutskottets betänkande 1984/85:25 (s. 21). I motion 1412 av och (båda s) yrkas att hos regeringen begär förslag om förändring avrösträttsreglerna i sameby, syftande till en ökad jämställdhet mellan könen.Vidare föreslås en modernisering av språket i rennäringslagen. Kravet på ändrade rösträttsregler inom samebyn motsvararett förslag som reservationsvis fogades till rennäringskommitténs betänkande.Som bl. a. SSR har framhållit i skrivelse till utskottet bör det vara möjligtatt inom ramen för rennäringslagen i dess nuvarande lydelse tillgodosemotionärernas syfte. Utskottet finner självfallet den väckta frågan värd attbeakta. Det torde dock krävas vissa närmare överväganden innan frågan om enändring av rösträttsreglerna kan avgöras. Enligt utskottets mening synesnaturligt att frågan tas upp i samband med de överläggningar mellan staten ochrennäringen som tidigare berörts. I den nu aktuella motionen hänvisas till en dom avkammarrätten i , meddelad , angående rösträtt vidbystämma. Enligt kammarrättens dom bör utgångspunkten vidtillämpningen av rennäringslagen 59 § punkt 2 vara att varje hushåll som är attbetrakta som ett rennäringsföretag skall företrädas av en renskötande medlemmed hushållets/företagets hela reninnehav som rösträttsunderlag. Under vissaomständigheter kan det finnas utrymme för en uppdelning av ett hushåll i olikaföretag med rösträtt för vart och ett efter dess reninnehav. Enligt JoU1985/86:14 kammarrättens mening bör dock som en förutsättning härför gälla attrenskötseln bedrivs så att olika företag med viss självständighet kan ansesföreligga. Utskottet anser att frågan om uppdelning av rösträtteninom ett rennäringsföretag m. m. i enlighet med motionärernas synpunkterkräver ytterligare överväganden rörande bl. a. de grundläggande bestämmelsernaom samebyns förvaltning. Enligt vad utskottet erfarit har kammarrättens nyssangivna dom efter överklagande kommit under regeringsrättens prövning. . Innanregeringsrättens ställningstagande föreligger bör inte ta någotinitiativ i denna fråga. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotion Jo230. Upplåtelse av grustäkt inom renbetesområden I motion 1985/86:Jo237 av och (båda m) anförs att rennäringslag gav samerna rätt till ersättning försubstansvärdet av grustäkter som exploaterades inom renbetesområden. I 1971 årslag ändrades reglerna till att gälla endast ersättning för intrång genomexploatering. Motionärerna ifrågasätter om man inte fe;laktigt fråntagitsamerna en rättighet och framhåller att en återgång till 1928 årsersättningssystem är rimlig. Motionen utmynnar i ett yrkande att densammaöverlämnas till samerättsutredningen för beaktande. Utskottet erinrar om att staten enligt gällandebestämmelser i rennäringslagen skall utge ersättning för den skada ellerolägenhet som åsamkas renskötseln i samband med upplåtelse av t. ex. rätt tillgrustäkt inom renbetesområde. I förarbetena till lagen (prop. 1971:51 s. 133)anges att sådana naturtillgångar som t. ex. grustäkt inte är att hänföra tillfastigheters vanliga avkastning och att det särskilda värde som ett område kanha på grund av förekomsten av en grustillgång inte omfattas av samernas nyttjanderätt. I det s.k. skattefjällsmålet konstaterar högsta domstolen(Dom nr. DT 2/1981) att "lag intar en ståndpunkt, som stämmer medden allmänna principen om fastighetsägarens rätt till grustillgångarna påfastigheten. Oavsett vad lag innebar skall rättigheterna i fråga bedömas med utgångspunkt i gällande lagstiftning. Den ändring somrennäringslagen kan ha medfört i fråga om rätten till grus är under ingaförhållanden att anse som uppenbart grundlagsstridig. Ett förfogande översamernas förmögenhetsrättigheter i strid med grundlag skulle för övrigt endastha kunnat grunda en ersättningsrätt för samerna, och frågor härom är inte underprövning i det fullföljda målet. - Inte heller övriga omständigheter somsameparterna åberopat kan anses medföra, att de nu har en vid sidan avrennäringslagen gällande rätt till grus på skattefjällen". Utskottet har inte funnit anledning att föreslå någotinitiativ från sida med anledning av motion Jo237. Det fårförutsättas att nu gällande bestämmelser innefattar tillräckliga möjlighetertill ersättning för rennäringen i samband med upplåtelser av nu aktuellt slag.När det gäller principfrågan om räckvidden av samernas rättigheter i nu förevarande hänseendefår denna anses rättskraftigt avgjord genom högsta domstolens JoU 1985/86:14dom. Utskottet avstyrker således motionen. 1. beträffanderösträttsreglerna i rennäringslagen att avslår motion 1985/86:Jo230, 2. beträffandeupplåtelse av nyttjanderätt inom renbetesområde att avslår motion1985/86:Jo237. Närvarande: (), (),(), i (), (), MartinSegerstedt (s), (), (), (), (vpk), (), (), ()och ().