bet · G901SfU14 · 1985-12-31 00:00:00 — m.fl. anför i motion Sf403 attgruppen 18-19-åringar bör ha en självständig rätt till studiemedel förgymnasiestudier på annan ort än hemorten, och de begär attstudiemedelskommittén utreder denna fråga. I motion Sf426 av m. fl.anförs att alla studerande skall ha rätt till studiemedel.Med hänsyn till att dessa studerande är myndiga bör de som andra myndigamänniskor ha rätt att själva kunna ta ansvar för sin försörjning. Motionärernabegär i yrkande 4 ett tillkännagivande i enlighet med det anförda. m.fl. tar i motion Sf430 upp en annanaspekt när det gäller vissa gymnasiestuderande i åldern . Motionärernaframhåller att de elever som uppbär återbetalningspliktiga studiemedel prövademot egen ekonomi dessutom kan få det extra tillägget inom studiehjälpen.Härigenom kan elever i gymnasieskolan få en bättre ekonomisk situation änhögskolestuderande, vilket motionärerna inte anser vara rimligt. I yrkande 1begärs därför ett tillkännagivande om att extra tillägg inte bör utgå tillgymnasieelev som brutit med föräldraekonomin. När beslutade att begränsa rättenför gymnasiestu derande 18- 19-åringar att få studiemedel i samma omfattning som gäller för högskolestuderande skedde detta förutom av besparingsskäl även av princi skäl. Ungdomar borde nämligen i största möjliga omfattning kunna genomföra en så grundläggande utbildning som gymnasiala studier utan skuldsättning. har vidhållit denna uppfattning (se senast SfU 1984/85:16 och rskr. Utskottet ser inte heller nu någon anledning att frångå denna bedömning. Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionerna 8f403 och Sf426 yrkande 4. Vad gäller det i motion Sf430 framförda förslaget om attextra tillägg inte SfU 1985/86:14 skall utgå till gymnasiestuderande som brutitmed familjeekonomin hade detta, såsom nämnts i motionen, framlagts av centralastudiestödsnämnden (CSN) i anslagsframställningen. Med anledning härav anfördepartementschefen i propositionen att en sådan förändring kan öka lånebördanför berörda studerande på ett sätt som inte är önskvärt, och han biträderdärför inte CSN:s förslag. Inte heller utskottet vill medverka till att ökalånebördan för berörda gymnasiestuderande eftersom utskottets principiellauppfattning är att gymnasiala studier bör genomföras med minsta möjligaskuldsättning. Enligt utskottets mening kan det dock inte förutsättas attstuderande som är berättigade till såväl återbetalningspliktiga studiemedelprövade mot egen ekonomi som extra tillägg självmant avstår från så stor del avstudiemedlen som svarar mot utgående extra tillägg. För att uppnå syftet attminska skuldbördan för ifrågavarande elever anser utskottet att rätten tillextra tillägg även fortsättningsvis bör finnas men att en avräkning bör görasvid utbetalningen av studiemedel på samma sätt som sker beträffandestudiebidraget. Enligt vad utskottet inhämtat skulle ett sådant avräkningsförfarandeinte medföra några större administrativa svårigheter, och regeringen bör därförvidta sådana åtgärder att avräkningsförfarandet kan införas. med anledning av motion Sf430 yrkande 1 således anfört bör gesregeringen till känna. Studiemedel m. m. Studiemedel består av studiebidrag ochåterbetalningspliktiga studiemedel. För ett normalläsår uppgår studiemedlen förheltidsstuderande till av basbeloppet. Den övervägande delen avstudiemedlen är återbetalningsplik-tig. för enheltidsstuderande per normalläsår. Har den studerande barn. kan ettåterbetalningspliktigt barntillägg utgå av basbeloppet per barn ochläsår. Studiemedel utgår efter en prövning mot den studerandesinkomst och förmögenhet. Prövningen för den som studerar heltid per kalenderhalvår medför reduktion av studiemedlen när inkomsten underkalenderhalvåret överstiger av basbeloppet. Vid heltidsstudier underkortare tid och vid deltidsstudier är reduktionsreglerna gynnsammare. Enligtförslag i föregående års budgetproposition ändras dessa s. k.fribeloppsgrän-ser fr. o. m. på så sätt att gränserna sänksnågot första kalenderhalvåret och höjs andra kalenderhalvåret. Syftet härmed äratt minska betydelsen av eventuella sommarinkomsters fördelning. Studiemedelsskulden löper utan ränta men justeras årligenupp enligt det s. k. garantitalet som är 1,042. Studiemedlen återbetalas genomårliga avgifter, jämnt fördelade över återbetalningstiden. Uppskov medåterbetalningen kan beviljas om det s. k. avgiftsunderlaget understiger treoch ett halvt basbelopp. Vid fastställande av avgiftsunderlaget tas hänsyn tillinte enbart den avgiftsskyldiges egen inkomst utan även makes inkomst. Såsom inledningsvis anförs i propositionen har i juni 1985tillsatts en kommitté (studiemedelskommittén, U 1985:09) med uppgift att utreda behovet av förändringar av studiemedelssystemet. I direktiven betonas 12 vikten avatt kommittén bedömer styreffekter på rekryteringen till skilda slag SfU1985/86:14 av studier bl. a. med hänsyn till ålder och social bakgrund.Kommittén skall bedriva sitt arbete förutsättningslöst, men förslagen måsterymmas inom oförändrade ekonomiska ramar. Vissa områden, som kommittén bör ta upp,betonas dock särskilt. Det gäller studiemedelsbeloppets storlek, regler föravskrivning, hänsynstagande till makes ekonomi vid återbetalningen, inriktningenav subventionselementen samt studiemedelssystemets förhållande till andrasystem. Kommittén skall ha slutfört sitt arbete , Iavvaktan på kommitténs förslag är departementschefen inte beredd att föreslånågra mer omfattande förändringar av studiemedelssystemet. Vissa mindreförändringar föreslås dock i propositionen i enlighet med det följande.Studerande som uppbär studiemedel för studier i land med vilket haravtal om sjukvårdsförmåner eller i land där sjukpenning kan erhållas skall delsfå rätt att behålla beviljade studiemedel vid styrkt sjukdom under terminstid,dels få rätt till skuldreducering om sjukdomsperioden varar mer än 14 dagar.Vidare föreslås att fr. o. m. /87 skall studiemedel utbetalasmånadsvis till studerande i gymnasial utbildning. Vid prövningen av rätt tillstudiemedel skall såsom inkomst i fortsättningen inte räknashandikappersättning enligt lagen om allmän försäkring. Beträffandeåterbetalning av studiemedel föreslås att regler införs som gör det möjligt förstuderande att ångra sig och inte uppbära studiemedel, trots att studiemedlensatts in på den studerandes konto. Vidare föreslås ändrade regler föråterbäring av preliminär avgift, en höjning av tilläggsavgiften från av den kvarstående avgiften samt en höjning av påminnelseavgiften vidbetalning av studiemedel eller studielån . (Propositioneninnehåller dessutom ett förslag om krav på studieintyg för högskolestuderandevid båda delutbetalningarna av studiemedel under samma termin. Förslaget idenna del jämte motionsyrkanden härom har överlämnats till utbildningsutskottetmed begäran om yttrande och kommer med anledning härav att behandlas i ettsenare betänkande.) 1 motion Sf426 av m, fl. begärs en radtillkännagivanden om omedelbara förbättringar inom studiemedelssystemet. Motionärerna vill sålunda bl. a. att studiemedlens totalbelopp skall höjas till av basbeloppet, att bidragsdelen skall höjas till av totalbeloppet, att barntillägget skall utgå som bidrag i stället för att varaåterbetalningspliktigt, att vårdbidrag inte skall räknas som inkomst vid prövning av rätt till studiemedel samt att fribeloppsgränsen endast skall omfatta den faktiska studieperioden och att inkomster från perioder mellan terminer, t. ex. jul- och sommaruppehåll, inte skall påverka fribeloppet. Vidare anser motionä rerna - i motsats till regeringens förslag - att studiemedel även fortsättnings vis skall utbetalas två gånger per termin. Vad gäller återbetalningsreglerna vill motionärerna att återbetalning skall ske i stället för nuvarande . att avgiftsunderlaget enbart prövas mot egen aktuell inkomst och att äktamakeprövningen avskaffas, att vid återbetalning av studiemedel avgiftsunderlaget (gränsen) baseras på medianlönen för heltidsarbetande inom TCO-kollektivet och att inkomster på den nivån eller under ej medför återbetalningsskyldighet samt att successiv upp- och nedtrappning av gränsen sker, att som den skuldsatte ej har en 13 inkomstmotsvarande medianlönen för TCO-kollektivet bör studiemedelsav- SfU 1985/86:14giften avskrivas samt slutligen att återbetalningsplikten återinträder förstnär den egna inkomsten når över medianlönen för heltidsarbetande inomTCO-kollektivet. I syfte att finansiera nämnda förbättringar begär motionärernaatt-utöver propositionens förslag-ytterligare . anvisas underanslaget Studiemedel m.m. m. fl. begär i motion Sf427 en höjning avstudiemedlens totalbelopp till av basbeloppet fr. o. m. den 1 juli 1986.Motionärerna i motion S1425 av m.fl. begär etttillkännagivande om att återbetalningstillfällena för studiemedels-avgiften börfördelas jämnare över kalenderåret. Per m. fl. slutligen vill i motionSf431 öka anslaget till Studiemedel m. m. med 10 milj. kr. Utskottet är i nuvarande statsfinansiella läge inte berettatt förorda några omedelbara förbättringar av studiemedlen på sätt som begärtsi motionerna 8f426 och Sf427. Sådana omedelbara åtgärder'skulle dessutommedföra inskränkningar i studiemedelskommitténs, enligt direktiven,förutsättningslösa arbete. Utskottet delar således departementschefensuppfattning att kommitténs förslag bör avvaktas innan några mer omfattandeförändringar av studiemedelssystemet genomförs. I det följande vill dockutskottet kommentera vissa frågor litet närmare. När det gäller propositionensförslag om en övergång till månadsutbetalning av studiemedel till studerande igymnasial utbildning delar utskottet departementschefens uppfattning att man härigenomuppnår en förbättrad kontroll av att studiemedlen inte betalas ut oriktigt.Dessutom medför förslaget, såsom framhålls i propositionen, såväl betydanderäntevinster som vissa administrativa vinster med hänsyn till att hela detstatliga studiestödet till studerande vid gymnasial utbildning kan betalas utenligt samma huvudrutin. Vad gäller förslaget i motion Sf426 om att inte hellervårdbidrag skall räknas som inkomst vid prövning av rätt till studiemedel villutskottet framhålla att vårdbidrag i huvudsak utgör ersättning för utförtarbete. 1 motsats till handikappersättning är bidraget till största delenskattepliktigt och ATP-grundande. Med hänsyn härtill kan principiella skälanföras mot att bortse från bidraget vid. prövningen av rätt till studiemedel.Anmärkas bör dock att CSN efter prövning i det enskilda fallet kan beviljaextra studiemedel för att kompensera bortfallet av studiemedel på grund avvårdbidrag. Fribeloppsgränserna vid prövning av rätt till studiemedelkommer såsom inledningsvis nämnts enligt tidigare fattat beslut att ändras fr.o. Därigenom minskas betydelsen av ferieinkomstersfördelning. Någon ytterligare förändring av fribeloppsgränserna vill utskottetinte nu medverka till. Utskottet avstyrker således bifall till motion Sf426 imotsvarande del. Såvitt gäller yrkande 1 i motion Sf431 av Per m. fl, omatt ytterligare 10 milj. kr. skall anvisas till anslaget Studiemedel m. m, ärenligt motionärerna avsikten att dessa medel skall finansiera en höjning avfribeloppsgränserna. Något yrkande härom har emellertid inte lagts fram avmotionärerna. Utskottet avstyrker bifall till en ökad medelsanvisning. Såsom inledningsvis nämnts sker återbetalning avstudiemedel genom årliga avgifter, som tillsammans skall motsvara ett reellt lika stort beloppsom uppburits. Studiemedelsavgiften skall enligt studiestödslagen erläggas med lika stort belopp vid högst tre tillfällen . Det ankommer på CSN att 14 bestämmatidpunkten för varje betalningstillfälle. CSN har därvid föreskrivit SfU1985/86:14 att studiemedelsavgift skall erläggas , den 6september samt . Utskottet delar den uppfattning som förs fram imotionerna Sf425 och Sf426 om att det skulle vara önskvärt med mer frekventaoch jämnare fördelade återbetalningstillfällen för studiemedelsavgiften. Enligtvad utskottet erfarit pågår emellertid redan inom CSN undersökningar för attutreda om förändringar i nu angivet syfte är administrativt genomförbara.Enligt utskottets mening bör resultatet av dessa undersökningar avvaktas innanriksdagen vidtar någon åtgärd i frågan. När det gäller övriga motionsförslagrörande återbetalningsreglerna anser utskottet att studiemedelskommitténsförslag härvidlag bör avvaktas. Utskottet vill dessutom framhålla att detföreligger stora svårigheter att fastställa medianlönen för heltidsarbetandeinom TCO-kollektivet. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionensförslag i nu behandlade delar och således även propositionens förslag tillmedelsanvisning för Studiemedel m. m. Utskottet avstyrker därvid bifall tillmotionerna Sf425, 8f426 i nu behandlade delar och Sf427. Utskottet övergår härefter till att behandla övrigamotionsyrkanden om studiemedel, vilka inte tar sikte på omedelbaraförbättringar inom systemet. m. fl. anför i motion Sf346 atthemarbetande kvinnors ekonomiska möjligheter till vidareutbildning blir alltmindre. Detta gäller särskilt ensamstående kvinnor med barn som på grund avotillräckliga studiemedel avbryter sina studier eller väljer kortareutbildningar än de önskar. Motionärerna begär ett tillkännagivande i enlighetmed det anförda. 1 motion Sf428 av m.fl. tas upp frågan omäktamakeprövning vid återbetalning av studiemedel. Motionärerna konstaterar attstudiemedelskommittén har att se över denna fråga, och de förutsätter attkommitténs arbete leder fram till förslag om att sådan prövning avskaffas. Debegär i yrkande 1 ett tillkännagivande i enlighet härmed. I direktiven till studiemedelskommittén har, såsominledningsvis nämnts, särskilt betonats vissa områden som kommittén bör ta upp.Det gäller bl. a. inriktningen av subventionselementen och hänsynstagande tillmakes ekonomi vid återbetalningen. De frågor som tagits upp i motionerna Sf346och Sf428 kommer således att behandlas av utredningen. Med hänsyn till viktenav att kommittén arbetar förutsättningslöst är det enligt utskottets meningolämpligt att i förväg binda kommittén vid att lämna vissa bestämdareformförslag. Det anförda innebär att utskottet avstyrker bifall till motionSf346 i nu behandlad del samt motion Sf428 yrkande 1, Två motioner tar upp frågan om ökade möjligheter att fåstudiemedel för studier utomlands. m. fl. anför i motion Sf405att ett led i internationaliseringsarbetet borde vara att förbättramöjligheterna att bedriva högre studier utomlands. Motionärerna begär därförnya regler som underlättar för studerande att få studiemedel för studierutomlands. Även Per m. fl. anser i motion Sf431 att internationellakontakter i form av studier utomlands är betydelsefulla. Med hänsyn härtillbegärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att studiestöd för studier utomlandsbör utgå efter samma regler som gäller för studier i . Enligtnuvarande regler kan studiemedel beviljas för studier i annat 15 nordisktland enligt huvudsakligen de villkor som gäller för studier i . Sfy1985/86:14 För att studiemedel skall kunna beviljas för studier utanför denordiska länderna gäller emellertid strängare villkor. En grundförutsättningför beviljning i dessa fall är att studierna inte med lika stor fördel kanbedrivas i . Vid prövningen av rätten till studiemedel förutlandsstudier tar centrala hänsyn till om utbildningensaknas i eller om den innehållsmässigt väsentligt skiljer sig frånnärmaste svenska motsvarighet. har under de senasteåren avsevärt förbättrat möjligheterna att erhålla studiemedel förutlandsstudier. a. har möjligheterna till studiemedel för språkstudierutomlands vidgats. I en särskild skrivelse till regeringen i oktober 1984föreslog centrala ytterligare förbättrade möjligheter tillstudiemedel för utlandsstudier. Nämndens förslag innebar att studiemedelfortsättningsvis borde kunna beviljas även för vissa s.k.platsbristutbildningar utomlands. Med platsbristutbildningar avsåg centralastudiestödsnämnden i detta sarh-manhang sådana utbildningar till vilka antaletsökande i klart översteg antalet tillgängliga studieplatser. Förslagetavvisades emellertid av såväl regering som riksdag med hänvisning tillstatsfinansiella skäl (prop. 1984/85:100, SfU 16, rskr. Utskottet ansågdärvid att det även fanns utbildningspolitiska skäl som talade mot en störreutvidgning av möjligheterna att få studiemedel för studier utomlands. Utskottet, som konstaterar att motionärernas förslaginnebär ytterligare liberalisering av reglerna jämfört med centralastudiestödsnämndens förslag, anser att bör vidhålla sin ovanredovisade ståndpunkt och avstyrker följaktligen bifall till motionerna 8f405och Sf431 yrkande 2. Under anslaget Vuxenstudiestöd m. m. bestrids, förutomutgifter för särskilt Vuxenstudiestöd, dagstudiestöd och timstudiestöd, ävenbidrag som utgår för uppsökande verksamhet på arbetsplatser, planering avuppsökande verksamhet, utbildning av studieorganisatörer och information omvuxenstudiestödet. Anslaget finansieras genom medel frånvuxenutbildningsavgiften. Tillgängligt utrymme under anslaget för budgetåret1986/87 beräknas i propositionen till 794,8 milj. kr. Vuxenstudiestöd kan utgå vid såväl längre som kortarestudier. Det särskilda vuxenstudiestödet utgår vid längre studier till studerande på grundskole- och gymnasieskolenivå samt till studerande som genomgår yrkesteknisk högskoleutbildning. Stödet, som fr. o. m. /85 är differentierat, utgår till medlem i arbetslöshetskassa med ett skattepliktigt bidrag motsvarande av det utbildningsbidrag som den studerande skulle ha fått vid arbetsmarknadsutbildning. Till studerande som inte är medlem i arbetslöshetskassa utgår ett bidrag av motsvarande utbildningsbidrag. Den som får det högre bidraget har även rätt till ett barntillägg, som utgår av basbeloppet per dag. Särskilt vuxenstudiestöd kan därutöver utgå i form av återbetalningspliktiga stu diemedel med så högt belopp att stödet blir lika stort som utbildningsbidraget 16 Dagstudiestödet, som främst är avsett för deltagare i kortare SfU1985/86:14 ämneskurser vid folkhögskolor, utgår i form av inkomstbidrag med 240kr. per dag och internatbidrag med . Timstudiestödet är främstavsett för deltagare i studiecirklar. Stödet utgår med . Beträffande det särskilda vuxenstudiestödet beräknardepartementschefen att 539,8 milj. kr. av de medel som inflyter frånvuxenutbildningsavgiften kan avsättas till detta ändamål. I propositionenanförs vidare att chefen för förordat en höjning avutbildningsbidragen, och eftersom de särskilda vuxenstudiestöden ärbeloppsmässigt knutna till dessa bidrag höjs därmed även vuxenstudiestödet. Medhänsyn härtill räknar departementschefen med ett något minskat antalårsstudiestöd. Såvitt gäller tim- och dagstudiestöden föreslås i propositionenatt dessa höjs beloppsmässigt, timstudiestöden till . ,dagstudiestödens inkomstbidrag till . per dag och dagstudiestödensinternatbidrag till . Finansiellt utrymme beräknas finnas förett i stort sett oförändrat antal stöd, nämligen 18 000 timstudiestöd och 15500 dagstudiestöd. Kostnaderna för bidrag till uppsökande verksamhet påarbetsplatser har i propositionen beräknats till 35 milj. kr. och kostnader förplanering m. m. av uppsökande verksamhet och utbildning av fackliga studieorganisatörertill 13 milj. kr., vilket innebär en höjning av beloppen med 2 resp. 1 milj.kr. jämfört med innevarande budgetår. I motion Sf431 av Per m. fl. föreslås att dettillgängliga finansiella utrymmet under anslaget skall bestämmas till 638 milj.kr. eller till ett 156,8 milj. kr. lägre belopp än som föreslagits iproposifionen. Besparingen bör enligt motionärerna tillföras anslaget C 4.Bidrag till studieförbunden m. m. under huvudtitel.Medelsanvisningen till detta anslag behandlas av utbildningsutskottet. De imotion Sf431 föreslagna medlen för vuxenstudiestöd föreslås fördelade så attutrymme beräknas för 14 200 särskilda vuxenstudiestöd, 15 000 timstudiestöd och13 000 dagstudiestöd. Timstudiestödet och dagstudiestödets inkomstbidragföreslås därvid utgå med oförändrade belopp, dvs. resp. 240 kr.per dag. Härigenom minskas enligt motionärerna medelstilldelningen iförhållande till regeringens förslag med 87 milj. kr. för särskilt vuxenstudiestödoch 28,8 milj, kr, för tim-och dagstudiestöd. För kostnader för uppsökandeverksamhet, planering m. m. av uppsökande verksamhet och utbildning avstudieorganisatörer anser motionärerna att medel bör anvisas med tillhopa 7milj. kr., vilket innebären minskning med 40 milj. kr, jämfört medpropositionen. m. fl. anför i motion Sf406 att en störreuppräkning av beloppen för tim- och dagstudiestödet än vad som föreslås i propositionen skulle behöva göras för att undvika ytterligare försämringar av stödet. Dessutom anser motionärerna att antalet stöd behöver räknas upp för att motsvara behovet. De begär i yrkande 1 ett tillkännagivande i enlighet härmed. Även i motion 1985/86:246 av m. fl., som väckts med anledning av proposition 1985/86:67 om vissa bestämmelser om svenskundervisning för vuxna invandrare, begärs en utvidgning av ramen för timstudiestöd. Motionärerna hänvisar till att det av nämnda proposition framgår att resurser för påbyggnads-sfi skall tas ur ramen för timstudiestöd. Med hänsyn härtill anser motionärerna att timstudiestödsramen bör utökas i 17 2 1985/86.11 saml. en sådanomlattning att den redan trånga vuxenstudiestödssektorn inte SfU 1985/86:14ytterligare beskärs, och de begär i yrkande 5 ett uttalande härom. m. fl. har i motion A276, som behandlas avarbetsmarknadsutskottet, förordat en höjning av utbildningsbidragen till 360kr., dvs. större höjning än vad som föreslagits av chefen för arbetsmarknadsdepartementet.Med hänsyn härtill och till att utbildningsbidragen påverkar nivåerna på detsärskilda vuxenstudiestödet föreslår samma motionärer i motion Sf432 att tillvuxenstudiestödet anvisas ett i förhållande till regeringens förslag med 22milj. I syfte att finansiera nämnda medelstilldelning föreslåsen höjning av vuxenutbildningsavgiften . Utskottet har vid ett flerial tillfällen, senast ibetänkandet SfU 1984/85:16, framhållit att det ursprungliga syftet medvuxenstudiestödet - och vuxenutbildningsavgiften - var att öka möjligheternatill studier för kortutbildade vuxna och främst för dem som ärförvärvsarbetande. På grund av det statsfinansiella läget har emellertid efterhand betydande belopp i besparingssyfte förts över från vuxenutbildningsmedlentill folkbildningsändamål. Överföringen av medel till detta ändamål är i denförevarande propositionen av samma storleksordning som föregående år. Förslageti motion Sf431 innebär att överföringen av vuxenutbildningsmedel till andraändamål än sådana som de ursprungligen är avsedda för skulle beloppsmässigt merän fördubblas. Utskottet motsätter sig bestämt en sådan kraftig urholkning avvuxenstudiestödet. Såvitt gäller nivån på tim- och dagstudiestöden samt antaletsådana stöd anser sig utskottet av ekonomiska skäl inte kunna förorda störreförändringar än vad som föreslagits i propositionen. I den mån alltför storaresurser av fimstudiestödet redan nästa budgetår behöver tas i anspråk förpåbyggnads-sfi förutsätter utskottet att regeringen vidtar erforderligaåtgärder. Vad gäller det särskilda vuxenstudiestödet har arbetsmarknadsutskotteti betänkandet AU 1985/86:11 tillstyrkt förslaget i motion A276 om en höjning avutbildningsbidragen till . Med hänsyn till att de särskildavuxenstudiestöden beloppsmässigt är knutna till utbildningsbidragen skulle ensådan höjning med oförändrade resursramar för vuxenstudiestödet enligtutskottets mening medföra en oacceptabel minskning av antalet stöd. Utskottettillstyrker därför förslaget i motion Sf432 om medelsfilldelning tillvuxenstudiestöd. Beträffande finansieringen härav medelst en höjdvuxenutbildningsavgift återkommer utskottet härtill under avsnittet Ändringar ilagen om socialavgifter. I syfte att skapa utrymme för en höjd ersättning tillstuderande - främst familjeförsörjare - som avstår från inkomst för att börja studera differen tierades det särskilda vuxenstudiestödet fr. o. m. /85.