bet · G901SoU17 · 1985-12-31 00:00:00 — om anslag till socialt behandlingsarbete , alkohol-ochnarkotikapolitik (prop. 1985/86:100, bil. I betänkandet behandlas regeringens i proposition1985/86:100, bil. 7 () framlagda förslag om anslag /87 under avsnitt H. Socialt behandlingsarbete, alkohol- ochnarkotikapolitik samt avsnitt I. I anslutning tillavsnittet H. Socialt behandlingsarbete, alkohol- och narkotikapolitik behandlasett antal motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisningar och avstyrker samtliga motioner. Mot utskottets beslut i fråga om stöd till reserverar sig utskottets m-, c- och fp-ledamöter. M-ochc-ledamöterna reserverar sig också beträffande bidrag till arbetsmarknadensorganisationer. M-ledamöterna reserverar sig vidare beträffande bidrag tillmissbrukarvård, medelsanvisning för bidrag till organisationer m.m.,samordning för bekämpande av narkotikamissbruket, de utslagnas bostadssituationoch åtgärder mot alkohol- och narkotikamissbruket. C-ledamöterna reserverar sigbeträffande utveckling av vårdinsatser för narkomaner. Slutligen reserverarsig utskottets vpk-ledamot beträffande medelsanvisning till utvecklings-ochförsöksverksamhet, åtgärder mot prostitution och en utredning avnarkotikadefinitionen. Proposition 1985/86:100 bil. Regeringen har under punkterna H 1-H 4 (s. 155-163)föreslagit att för /87 anvisar (H 1) till Upplysning och information på drogområdet m.m., ett reservationsanslag av , (H 2) till Bidrag till missbrukarvård m.m., ettförslagsanslag av , (H 3) till Bidrag till organisationer, ettreservationsanslag av , (H 4) till.Utvecklings- och försöksverksamhet, ettreservationsanslag av . Regeringen har under punkterna I 1 och I 2 (s. 165-166)föreslagit att för /87 anvisar 1 1985/86. (I 1) till Bidrag till samtinternationellt social- SoU 1985/86:17 politiskt samarbete m. m., ettförslagsanslag av , (I 2) till Vissa internationella kongresser i , ettreservationsanslag av . I motion 1985/86:So201 av () och BjörnKörlof (m) hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts om lokal och regional samordning av resurser förbekämpande av narkotikamissbruket i enlighet med vad som anförts i motionen.Motivering till motionen finns i motion 1985/86:Ju602. I motion 1985/86:So205 av () hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna behovet av en ny samladplan för att göra "rent hus med knarket". Motivering till motionenfinns i motion 1985/86:Ju604. I motion 1985/86:So207 av m.fl. (vpk) hemställsatt beslutar att hos regeringen begära en utredning avnarkotikadefinitionen i enlighet med vad som anförts i motionen. I motion 1985/86:So208 av m. fl. (m)hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om åtgärder mot alkohol- och narkotikamissbruk. Motiveringtill motionen finns i motion 1985/86:Ju607. I motion 1985/86:So219 av () hemställsatt beslutar att ett register över alla narkomaner skall upprättas ivarje län. Motivering till motionen finns i motion 1985/86:T256. I motion 1985/86:So220 av m.fl. (vpk) hemställs 1. att hos regeringen begär attsocialstyrelsen får i uppdrag att se över familjehemsverksamheten för att undanröja de av JO dokumenterade bristerna, 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna att måste ges en resursram, stor nog att garantera dess innehåll. I motion 1985/86:So224 av () hemställsatt beslutar att kokain (cocainum INN) och fencyklidin(phencyclidinum INN) överförs till narkotikaförteckning 1. I motion 1985/86:So225 av m.fl. (s)hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om alkoholpolitik, folkhälsa och informationskampanj. I motion 1985/86:So231 av m.fl. (fp)hemställs 1. att beslutar att som sinmening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om kvinnorsalkoholmissbruk, 2. att beslutar att som sinmening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om utveckling avvårdmetoder. Motiveringtill motionen finns i motion 1985/86:Sk815. I motion1985/86:So236 av () och Eriing () hemställs SoU1985/86:17 att hos regeringen begär förslag till åtgärder för attförverkliga i motionen nämnda alkoholfria sektorer. I motion 1985/86:So237 av m. fl. (vpk)hemställs att med ändring i proposition 1985/86:100, bil. 7(), H 4. Utvecklings- och försöksverksamhet beslutar anvisa20 . utöver regeringens förslag att användas för ekonomiskt stöd tillkvinnohus enligt vad i motionen anförts. I motion 1985/86:So239 av m.fl. (s) hemställs 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omsocialtjänstens grundsatser och utveckling. 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om detoförenliga i en ökad tvångslagstiftning och en demokratisk utveckling avsocialtjänstlagstiftningen. I motion 1985/86:So241 av m. fl. (m) hemställs,såvitt här är i fråga (yrkande 4), att hos regeringen begär åtgärderför att förbättra de utslagnas bostadssituation i enlighet med vad som anförtsi motionen. I motion 1985/86:So246 av m. fl. (vpk)hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ytterligare satsning på social jourverksamhet för att stödjaprostituerade kvinnor. Motivering till motionen finns i motion 1985/86:Ju621. I motion 1985/86:So248 av m. fl. (m) hemställs,såvitt här är i fråga (yrkande 2), att vid behandlingen avproposition 1985/ 86:100, bil. 7, beslutar att för /87 underanslaget H 2. Bidrag till missbrukarvård anvisa . I motion 1985/86:So249 av m.fl. (m)hemställs 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om annan anslagsdisposition, 2. att som sin mening gerregeringen till känna att vad som under anslaget H 3. Bidrag till organisationer,avses tillkomma organisationer som bedriver rehabiliteringsarbete (p. 4 s. 159)jämfört med föredragandes beräknade ändring bör höjas med 13,5 milj. 3. att under förutsättningav bifall till yrkande 2 beslutar att för /87 anvisa 55 932 000kr. I motion 1985/86:So250 av () och IngemarEliasson (fp) hemställs att som sin mening ger regeringen till kännaatt föreningen bör kunna beviljas statligt stöd försin verksamhet från t. ex. anslaget Bidrag till organisationer. 1 motion 1985/86:So253 av ()hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandena 2 och 6), 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad som ovan anförts om införande av nykerhets-och narkotikanämnder i allakommuner, 2 1985/86. 6. att som sin mening ger regeringen till kännavad som ovan SoU 1985/86:17 anförts avseende vårdinsatser förnarkotikamissbrukare. I motion 1985/86:So254 av m. fl. (c)hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandena 2, 6 och 8), 2. att beslutar som sin mening ge regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet av fortsatta insatser inom områdetopinionsbildning m. m., 6. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna 8. att beslutar att hos regeringen begära förslag tillutveckling av narkomanvårdsinsatserna så som i motionen anförts. I motion 1985/86 :So475 av () och GudrunNorberg (fp) hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts om att nya rutiner utformas vidakutmottagningar m. m. i avsikt att förbättra kunskapen om orsakerna tillolycksfall. antog en proposition om samordnadoch intensifierad narkotikapolitik (1984/85:19, SoU 8, rskr. 264), grundad påett omfattande utredningsmaterial bl. a. från den av regeringen 1982tillkallade . I propositionen anförde statsrådet bl. a. att målet för samhällets insatser på området är att skapa ettnarkotikafritt samhälle. Medlet för detta angavs vara en samordnadnarkotikapolitik, innebärande att samhället reagerar entydigt och handlarkonsekvent, att befintliga resurser utnyttjas effektivare, attansvarsfördelningen mellan olika myndigheter och organ blir klarare, menframför allt att samhällets insatser stärks och blir så heltäckande att ingenhamnar utanför dem. I propositionen anförde vidare statsrådet bl. a.att drogproblemet måste sättas in i ett större sammanhang så att förståelsenför orsakerna bakom missbruket och missbrukarens situation ökas. Hon framhöllockså vikten av att droginformationen kommer in som ett reguljärt inslag inommånga verksamhetsområden. Folkrörelsernas och organisationernas engagemang i'drogfrågorna angavs som en förutsättning för att det skall bli möjligt attkomma till rätta med drogproblemen. Varje organisation och varje förening måsteenligt propositionen självständigt och utifrån sina förutsättningar få väljaarbetssätt och insatser. I regeringens proposition. Utvecklingslinjer för hälso-och sjukvården m.m. (prop. 1984/85:181, SoU 28, rskr. 400), redovisades bl. a.väridshälsoorgani-sationens (WHO) hälsostrategi för , vilken antogs avmedlemsstaterna . Ett av målen för denna är att minskaalkoholkonsumtionen 2 000. Riktlinjer för alkoholpolitiken fastslogs 1977 (prop.1976/77:108, SkU 1976/77:40) efter ett mångårigt utredningsarbete. Under bredenighet fastställdes då ett samlat alkoholpolitiskt program med tonvikt påsocialpolitiska insatser i vid mening och ökade resurser till förebyggandeåtgärder och upplysningsverksamhetmed målsättningen att begränsa den totala, alltför SoU 1985/86:17 högaalkoholkonsumtionen och att komma till rätta med alkoholmissbruket. 1riktlinjerna ingår en aktiv prispolitik, försäljning av alkohol i kontrolleradeformer och en omfattande opinionsbildning. Det centrala ansvaret för samhällets alkoholpolitik ladespå och en därtill knuten nämnd, a-nämnden. Det centrala ansvaret ligger fortfarande påsocialstyrelsen. Den till knutna a-nämnden har emellertidavvecklats fr.o.m. (prop. 1984/85:19, SoU 1984/85:8). Dess rollsom initiativtagare och talesman för folkrörelserna i drogfrågor har i ställetlagts på ett alkohol- och narkotikapolitiskt råd med representanter bl. a. förfolkrörelser och organisationer som i sin verksamhet arbetar med drogfrågor.Rådet är knutet till regeringen och skall skapa direktkontakter i olikadrogpolitiska frågor mellan folkrörelserna och regeringen. Avsikten är attrådet skall vara ett forum för ömsesidig information om pågående och planeradverksamhet samt för diskussion om behov av åtgärder. I rådet skall också kunnatas upp olika förslag om t. ex. undersökningar av utvecklingen på drogområdet.Samtidigt kvarstår ()som ett organ för folkrörelserna med uppgift främst att förmedla basfakta pådrogområdet, följa drogutvecklingen och sprida information om förändringarna. Efter förslag av har regeringenvidare tillsatt ett samordningsorgan för narkotikafrågor inomregeringskansliet. Uppgiften är att svara för den centrala samordningen avnarkotikapolitiken. Samordningsorganet skall verka för en effektivisering avsamhällets insatser mot narkotika och kontinuerligt föreslå regeringen åtgärderi detta syfte. Samordningsorganet består av en representant förstatsrådsberedningen samt för en av vardera ,och . företrädareår ordförande och sammankallande. Enligt socialtjänstlagen (1980:620) har kommunen detyttersta ansvaret för att de som vistas i kommunen får det stöd och den hjälpsom de behöver (3 §). Till socialnämndens uppgifter hör bl. a. att svara föromsorg och service, upplysningar, råd, stöd och vård, ekonomisk hjälp och annatbistånd till familjer och enskilda som behöver det (5 §). Nämnden skall ävenstödja den enskilde missbrukaren och se till att han får den hjälp eller vårdsom behövs för att komma ifrån missbruket (11 §). En av socialtjänstlagens viktigaste utgångspunkter är attsocialtjänstens insatser i individuella ärenden skall präglas av frivillighetoch självbestämmande. Socialtjänstlagen kompletteras av lagen (1981:1243) omvård av missbrukare i vissa fall (LVM) och lagen (1980:621) tned särskildabestämmelser om vård av unga (LVU), vilka reglerar möjligheterna att beredanågon vård oberoende av samtycke i vissa fall av trängande vårdbehov. Socialberedningen (S 1980:07) har till uppgift bl. a. attfölja och utvärdera socialtjänstereformen. Beredningen erhöll i december 1982nya direktiv (Dir. 1982:106) som ersätter de tidigare utfärdade direktiven. nya direktiven anförs bl. a. följande. Utgångspunkten för beredningensutvärdering bör vara att den nya lagstiftningen skall ligga fast i sinagrunddrag. hänsynhärtill och till angelägenheten av att beredningen kan arbeta snabbt SoU1985/86:17 är det nödvändigt att under utvärderingen främst koncentrera arbetettill vissa bestämda områden. Beredningen bör dock ha frihet att ta upp defrågor som aktualiseras under den allmänna uppföljningen. Socialberedningen överlämnade ettdelbetänkande Erfarenheter av LVM och vissa andra socialtjänstfrågor (Ds S1983:16). Betänkandet innehåller ingen slutlig utvärdering av LVM. En sådankommer att redovisas först i det blivande slutbetänkandet, som beräknas bliklart . Inte heller behandlas centrala frågor såsom t. ex. omLVM:s indikationer för tvångsvård, vårdtidens längd, möjligheterna tillförlängning av vårdtiden m. m. Även dessa anstår till slutbetänkandet. Vidare har socialberedningen avgett betänkandet (SoU1984:64) Psykiatrin, tvånget och rättssäkerheten. Betänkandet harremissbehandlats och frågan om en reviderad psykiatrisk tvångslagstiftningbereds inom . Beredningen överlämnar delbetänkandetAktuella socialtjänstfrågor. Betänkandet behandlar frågor om vistelsekommunensansvar, handikappade och , besvärsmöjligheterna ochsocialtjänstlagen, förbättrad socialbidragsstatistik och föreningslivet ochsocialtjänsten. Beredningen kommer även att överlämna ett delbetänkande om LVUvåren 1986. En översyn av reglerna på alkoholområdet genomförs avalkoholhandelsutredningen (S 1984:02). Utredningen har överlämnat betänkandet(SoU 1985:15) Handel med alkoholdrycker med förslag om enklare regler föralkoholservering och försäljning av öl (klass II). fortsätter nu sitt arbetemed att se över andra regler inom alkoholområdet. Detta arbete beräknas varaslutfört . Upplysning och information på drogområdet I budgetpropositionen föreslås . underanslaget H 1. Upplysning och information på drogområdet. För den informationsverksamhet om alkohol och andra drogersom bedrivs av byrå för alkohol- och narkotikafrågor beräknas1 . Statsbidraget till föralkohol- och narkotikaupplysning (CAN) föreslås uppgå till . Förutom under förevarande anslag beräknas i propositionenmedel för bidrag till information under anslaget H 3. Från sistnämnda anslag avses att skall fördelamedel främst till riksorganisationer och kommuner för lokala projekt meddrogförebyggande verksamhet. Bidragen skall inriktas på att utvecklaorganisationernas droginformation. formulerade vid behandlingen av propositionen omalkoholpolitiken (prop. 1976/77:108) målsättningen för droginformationen ihuvudsak enligt följande. Målsättningenför informationen innebär att informationen skall sätta in missbruksproblemeni deras sociala sammanhang och vidga medvetenheten SoU 1985/86:17 om attmänniskors sociala svårigheter måste mötas med öppenhet och vilja tillsolidariska insatser. Den skall också medverka till en sådan förändring i synenpå dem som har skadats genom missbruket att deras delaktighet i densamhälleliga gemenskapen tryggas. Informationen bör understryka riskerna förskadeverkningar och betona vikten av helnykterhet under uppväxtåren, i trafikenoch i arbetslivet. Informationen bör till stor del avse ungdomen men inteensidigt inriktas på denna. Ansvaret för den övervägande delen av informationenskall vila på folkrörelserna, som bör ges resurser härför. Informationen böräven inriktas på att förändra och begränsa det traditionella bruket avalkohol. Som ovan redovisats antog enproposition om samordnad och intensifierad narkotikapolitik. Enligt deriktlinjer som där antogs för droginformationen skall de tidigare principernafortfarande gälla. Folkrörelsernas viktiga roll underströks'. Man framhöll ävenvikten av att droginformationen kommer in som ett reguljärt inslag inom mångaverksamhetsområden. Det samlade ansvaret för droginformation lades påsocialstyrelsen. skall bedriva drogupplysning och fördelastatliga bidrag för information om droger. har i uppdrag att utarbeta en långsiktigstrategi för den statliga droginformationen. Strategin, som beräknas kunnafastställas , kommer att föras ut tillandra myndigheter m.fl. som bedriver droginformation. arbetarockså med att ta fram en katalog över det informationsmaterial som harproducerats av statliga myndigheter, de större kommunerna, de störreorganisationerna m. fl. avser också att fullfölja informationen omdroger till tonåringar och deras föräldrar och för att stimulera till insatserpå det lokala planet. Styrelsen samarbetar därvid med föreningen och skolaoch som legat bakom . Skolmateriali anslutning till en film om hasch riktad till ungdomar beräknas kunna spridasunder /87. Informationen om alkohol kommer att breddas ochäven riktas direkt till ungdomar . har tidigare behandlat frågan ominformationskampanjer mot droger. I samband med propositionen om en samordnadoch intensifierad narkotikapolitik (se ovan) behandlade utskottet flera sådanamotioner (SoU 1984/85:8). Utskottet framhöll (s. 6) att utskottet delade den ipropositionen framförda åsikten att droginformationen framför allt borde kommain som ett led i olika reguljära verksamheter, bl. a. i skolundervisningen.Utskottet tillade att detta inte innebar att utskottet ställde sig avvisandetill tanken att det med vissa mellanrum kan vara lämpligt med en större centralkampanj mot narkotika, såsom föreslagits i en motion. Mot bakgrund av att densenaste kampanjen avslutats relativt och i viss mån ännu gav effekteransåg utskottet dock att då inte borde ta något initiativ av detslaget. Utskottet angav också att det nya alkohol- och (se ovan s. 5) borde ta upp frågan till förnyad diskussion. I motionSo236 av () och () hemställs om SoU 1985/86:17åtgärder för att förverkliga i motionen nämnda alkoholfria sektorer.Motionärerna anger följande fem "alkoholfria öar": Trafiken,arbetslivet, ungdomsåren, blivande mödrar och alkoholisterna. Regeringen bör hävdaen sådan alkoholfrihet genom särskilt insatt information, kampanjer m. m. De avmotionärerna angivna sektorerna stämmer väl överens med den målsättning fördroginformationen som har antagit. Som redovisats ovan börinformationen bl. a. betona vikten av helnykterhet under uppväxtåren, itrafiken och i arbetslivet. Beträffande alkoholfrihet för blivande mödrarinstämmer utskottet i att särskild uppmärksamhet måste ägnas åt de faror somalkoholkonsumtion under graviditet kan medföra. Utskottet har flera gångeruppmärksammat problemet med missbruk under graviditet, senast i betänkande SoU1984/85:14 (s. 15). Utskottet delar också uppfattningen att alkoholskadade är isärskilt behov av tillgång till alkoholfria miljöer. Det är angeläget medfortsatt förebyggande arbete inom dessa områden. Med hänsyn till de uppgiftersom åvilar det alkohol- och (se ovan s. 5) anserutskottet dock inte att det finns skäl för något initiativ från riksdagenssida. Med det nu anförda avstyrks bifall till motion So236 (fp). I motion So225 av m.fl. (s) hemställs attriksdagen ger regeringen till känna vad i motionen anförs om alkoholpolitik,folkhälsa och informationskamp. Motionärerna framhåller att det är angelägetatt samhället med kraft understöder nykterhetsrörelser och andra progressivakrafter i deras kamp för ett bättre samhälle med minskade alkoholskador somföljd av en minskad alkoholkonsumtion. Man vill också ha en massivinformationskampanj, i vilken samhället och folkrörelserna arbetar tillsammansför en minskad alkoholkonsumtion. Utskottet delar motionärernas uppfattning om attnykterhetsrörelsen gör en stor och värdefull insats i kampen motdrogmissbruket. Som anförs i motionen är det angeläget att samhället med kraftunderstödjer folkrörelserna i denna verksamhet. Detta sker på olika sätt, bl.a. genom bidrag från anslaget H 3. Bidrag till organisationer (se vidarenedan). När det gäller frågan om en särskild informationskampanj vill utskottetunderstryka värdet av information och upplysning om alkoholens skadeverkningar.Frågan bör emellertid behandlas av regeringens alkohol- och narkotikapolitiskaråd, där bl. a. olika folkrörelser år representerade. Rådet bör kunna ta deinitiativ som anses nödvändiga i detta hänseende. Med anledning av det anförda avstyrker utskottet motionSo225 (s). I motion So254 av Rutte m.fl. (c) hemställs omfortsatta insatser för opinionsbildning mot alkohol och andradroger (yrkande2). Motionärerna påpekar att informationskampanjer till bl. a. ungdomar hargett resultat. De framhåller vikten av att upplysnings- och informationsarbetetinte avmattas eller avbryts. Ett framgångsrikt opinionsbildande arbete krävervidare samlade insatser från regeringen, olika myndigheter och folkrörelserna.Endast så kan målen för alkohol- och narkotikapolitiken uppnås, anförmotionärerna. har tidigare fastslagitatt droginformationen skall vara mångfasetterad och att ansvaret för denövervägande delen av informationen skall vila på folkrörelserna. Ipropositionen om en samordnad och intensifierad narkotikapolitik betonades, somredan redovisats, att det är viktigt att informationen kommer in som ettreguljärt inslag inom många områden. Folkrörelserna har en central roll idroginformationen. Också i den narkotikapolitiska propositionen betonadesorganisationernas och folkrörelsernas stora betydelse för framgång i kampenmot drogmissbruk. Vad som anförs i motionen ligger väl i linje med vadriksdagen och regeringen redan uttalat om insatser mot drogmissbruk och omorganisationernas och folkrörelsernas betydelse för arbete mot drogmissbruk.Utskottet vill slå fast nödvändigheten av en fortsatt opinionsbildandeverksamhet. Med hänsyn till det anförda anser dock utskottet att det saknasanledning till uttalande av i frågan. Motion So254 (c) yrkande 2avstyrks därför. Utskottet har inte något att erinra mot medelsberäkningeni propositionen såvitt avser anslaget H 1. Upplysning och information pådrogområdet. Bidrag till vård av missbrukare I budgetpropositionen föreslås 810 milj. kr. underanslaget H 2. Bidrag till missbrukarvård m. m. Mellan staten och de båda kommunförbunden. Landstingsförbundetoch , träffades inför socialtjänstreformen en principöverenskommelseom ändrat huvudmannaskap för vissa institutioner inom socialtjänsten.Principöverenskommelsen innebar att berörda kommuner och landstingskommuner den1 övertog bl. a. huvudmannaskapet för de statligaungdomsvårdsskolorna och nykterhetsvårdsanstalterna. Staten skulle utge bidragtill kommuner och landstingskommuner för driften av de hem för vård ellerboende som ingick i överenskommelsen. godkände en överenskommelse mellanstaten och de båda kommunförbunden om ett nytt system för statsbidrag tillmissbrukarvården (prop. 1984/85:151, SoU 26, rskr. Det nya systemetträdde i kraft . Avsikten med det nya systemet är bl. a. att luckra uppgränserna mellan institutionsvård och öppen vård. Det nya bidraget till missbrukarvård utgår i form avkommunbidrag, platsbidrag och omstruktureringsbidrag. Kommunbidraget disponeras fritt av kommunerna för olikatyper av insatser och till olika verksamheter, bl. a. sådana som drivs avorganisationer, stiftelser eller annan huvudman med ideell inriktning.Kommunbidraget fördelas i huvudsak efter det genomsnittliga antalet vårddagarsom varje kommun utnyttjat vid statsbidragsberättigade institutioner under åren1983 och 1984. För att garantera tillgång till vissa institutioner som behövsför vården av de mest utsatta grupperna utgår vidare ett platsbidrag till vissainstitutioner med ett bestämt belopp per plats. I huvudsak utgörs dessainstitutioner av de före detta statliga ungdomsvårdsskolorna och nykterhets- vårdsanstalterna.Samma institutioner kan också komma i fråga för 0772.srr«A:- SoU 1985/86:17tureringsbidrag, vilket skall underlätta en nödvändig omstrukturering avinstitutionsvården och ge berörda huvudmän en viss kompensation för dekostnader som uppstår vid avveckling av hela eller delar av en institution. I motion So248 av m.fl. (m) hemställs attriksdagen under anslaget H 2. Bidrag till missbrukarvård anvisar 425 milj. (yrkande 2).