bet · G901SoU16 · 1985-12-31 00:00:00 — om bidrag till allmän sjukvård m. m. 1985/86:100bil. I betänkandet behandlas regeringens i proposition1985/86:100 bil. 7 () framlagda förslag om anslag /87 till hälso- och sjukvård, såvitt avser punkterna E 3-10 ochE 18-22. I samband med regeringens förslag till medelsanvisningarför ett antal olika ändamål på hälso- och sjukvårdens område behandlarutskottet 28 motionsyrkanden om olika sjukvårdsfrågor, bl. a. rörandepsykiatrin, specialistvård, oral galvanism. läkarförsörjningen och köerna inomsjukvården. Utskottet tillstyrker förslagen i budgetpropositionen ochavstyrker samtliga motioner. Till betänkandet har fogats elva reservationer (m, fp, c,vpk) och ett särskilt yttrande (c). Proposition 1985/86:100 bil. Regeringen har under punkterna E3-10 och E 18-22 (s. 76-88och 100-109) föreslagit (E 3) att till Statens rättsken-iiskalaboratorium för ,/87 anvisar ett förslagsanslag av 23 283 000kr., (E 4) att till Statens rättsläkarstationer /87 anvisar ett förslagsanslag av , (E 5) att till Rättspsykiatriska stationer ochkliniker för /87 anvisar ett förslagsanslag av , (E 6) att till Statens miljömedicinskalaboratorium för budgetaret 1986/87 anvisar ett förslagsanslag av 20 021 000kr., (E 7) att till Statens giftinformationscentralför /87 anvisar ett förslagsanslag av , (E 8) att till för /87 anvisar ett förslagsanslag av 4 558 000kr., (E 9) att till WHO-enheten för rapportering avläkemedelsbiverkningar för /87 anvisar ett förslagsanslag av , (E 10) att till för /87 anvisar ett förslagsanslag av 3 133 000kr., 1 1985/86. (E 18) att till Bidrag till Sjukvårdens ochsocialvårdens plane- qJj 1985/86:16rings- och rationaliseringsinstitut för /87 anvisar ett anslagav , (E 19) att till Bidrag till allmän sjukvård m.m. för /87 anvisar ett förslagsanslag av 4 , (E 20) att till Vidareutbildning av läkare m. m.för /87 anvisar ett reservationsanslag av , (E 21) att till Beredskapslagring och utbildningm. m. för hälso-och sjukvård i krig för /87 anvisar ettreservationsanslag av , (E 22) att till Driftkostnader förberedskapslagring m.m. för /87 anvisar ett förslagsanslag av . I motion 1985/86:150 av () hemställs attriksdagen beslutar att utreda möjligheten att i Hållnas inrätta en enhet förvård och rehabilitering av tortyroffer och handikappade bland flyktingar.Motionen har överflyttats från socialförsäkringsutskottet. I motion 1985/86:So206 av m. fl. (m)hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 5). att hos regeringenbegär förslag till sådana ändringar i hälso- och sjukvårdslagen ochtandvårdslagen att patienternas valfrihet stärks i enlighet med vad som i motionenanförts. I motion 1985/86:So223 av m. fl. (c)hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 5), att hos regeringenbegär förslag som syftar till allmän hälsokontroll av äldre. I motion 1985/86:So241 av m. fl. (m) hemställssåvitt här är i fråga (yrkande 2) att hos regeringen begär enutvärdering av hur samarbetet fungerar mellan och densektoriseräde psykiatriska vården. I motion 1985/86:So248 av m. fl. (m)hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 1) att vid behandlingen avproposition 1985/86:100. bilaga 7, beslutar att för /87 underanslaget E 19 Bidrag till allmän sjukvård m. m. anvisa 3 . I motion 1985/86:So402 av i (s) ochLena () hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om behovet av en riksenhet inom denpsykiatriska vården. I motion 1985/86:So403 av () och SiriHäggmark (m) hemställs att som sin mening ger regeringen till kännaatt specialistläkare inom gynekologi/obstetrik och barnsjukdomar samt övrigspecialutbildad vårdpersonal, t. ex. barnsjuksköterskor, barnmorskor ochkuratorer, skall ha sin givna plats inom primärvården. I motion1985/86:So411 av m. fl. (vpk) hemställs, såvitt här är i SoU1985/86:16 fråga (yrkandena 2 och 4), 2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt tandläkare och läkare inom ramen för fortbildningen delges de nyaste rönen inom forskning om amalgamets risker och skadeverkningar. 4. att som sin mening ger regeringen till kännaatt en utredning tillsätts med syfte att ytterligare klarlägga amalgametsskadeverkningar. I motion 1985/86:So417 av () hemställsatt beslutar som sin mening ge regeringen till känna att regeringensnarast bör godkänna ett avtal som medger att verksan-iheten vid denrättspsykiatriska kliniken i kan påbörjas. I motion 1985/86:So421 av Bo Finnkvist (s) och () hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om kvotering av läkare till vårdinrättningar med dåligläkarförsörjning. I motion 1985/86:So423 av m.fl. (c. m, fp)hemställs att beslutar att hos regeringen begära åtgärder som syftartill att den fasta paviljongen vid behålls somriksenhet för den rättspsykiatriska vården. I motion 1985/86:So428 av () och JanHyttring (c) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandena 3 och 4), 3. att riksdagenhos regeringen begär att kvicksilverförgiftning av amalgam klassas som sjukdom, 4. att riksdagenhos regeringen begär att statistik skall föras över antalet sjuka och andelensom tillfrisknar. I motion 1985/86:So431 av () och BörjeStensson (fp) hemställs att hos regeringen begär förslag till förbudatt använda amalgamfyllning vid lagning av tänder. I n-iotion 1985/86:So433 av () och IngridHasselström Nyvall (fp) hemställs att hos regeringen begär åtgärdersom innebär att thoraxkirurgi som specialitet kan etableras inom sydöstrasjukvårdsregionen vid i . I motion 1985/86:So436 av () hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om screeningverksamhet för att i tidigt skede spåra prostatacancer. I motion l985/86:So438 av m. ti. (s)hen-iställs alt beslutar att som sin mening ge regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av huvudman för S 7-undersökningar ochkompetenskrav på den som skall utföra arbetet. I motion !985/86:So442 av m.fl. (fp) hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ökad valfrihet och konkurrens på vårdområdet. Motiveringen till motionenfinns i motion 1985/86:Fi505. 2 1985/86. I motion 1985/86:So445 av () och 1985/86:16Björkqvist (fp) hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna att utbildningen av dermatologer särskilt belyses i den nu pågåendeöversynen av läkarnas specialistutbildning, sä att det långsiktliga behovet avhudspecialister tillgodoses. I motion 1985/86:So449 av () och RuneÅngström (fp) hemställs 1. att riksdagenbeslutar att begära att regeringen för staten träffar avtal med iVästerbottens län om att starta en rättspsykiatrisk enhet i samt avtal omdriften av denna, 2. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som principielltanförts i vad gäller kompetens vid utfärdande av § 7-intyg och därmed behovetav ytterligare läkartjänster. I motion 1985/86:So450 av m. fl. (fp)hemställs att beslutar ändra tidigare fattat beslut om indelning avlandet i fyra thoraxkirurgiska centra samt att den framtidaresursförstärkningen inom det thoraxkirurgiska området i första hand får skeinom sjukvårdsregion, i syfte att där etablera ett femte centrum förthoraxkirurgisk verksamhet. I motion 1985/86:So452 av m.fl. (vpk)hemställs att hos regeringen begär förslag om att öka försörjningenav läkare och annan vårdpersonal i glesbygd i enlighet med vad som i motionenanförts. I motion 1985/86:So453 av m.fl. (vpk) hemställsatt uttalar sig för att specialistmedverkan i form av gynekologer ochbarnläkare bör finnas inom primärvården även . I motion 1985/86:So463 av () hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anges omen översyn av åtgärder mot metallförgiftningar av tandlagningsmaterial. I motion 1985/86:So473 av () och SiriHäggmark (m) hemställs att uttalar sig för att invandrarkvinnor, somså önskar, bör ha rätt att bli undersökta av kvinnlig gynekolog. I motion 1985/86:So476 av () och () hemställs att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförs om åtgärder mot köerna inomsjukvården. Bibehållande av den fasta paviljongen vid Västervikssjukhus Kriminalpatienter inom den psykiatriska vården berederofta speciella problem på sjukhusen, vilket lett till behov av särskildavårdavdelningar. finns därför en speciell vårdorganisation för s.k.särskilt vårdkrävande patienter. finns för dessa patienter fyraspecialavdel- ningar(, Säters sjukhus, i och SoU1985/86-16 i ) och en s.k. fast paviljong vid depsykiatriska klinikerna vid . De nämnda enheterna ärs. k.riksenheter, dvs. de har inte ett begränsat geografiskt upptagningsområde.Utomstående sjukvårdshuvudmäns rätt att utnyttja vårdplatser vid bl. a. enheteni grundar sig på bestämmelser i de s. k. mentalsjukvårdsavtalen. En särskild arbetsgrupp inom (ASV-gruppen)har utarbetat ett planeringsunderlag, "Förslag till rättspsykiatriskregionvård", som överlämnats till . I rapporten föreslåsatt ansvaret för rättspsykiatriska undersökningar skall samordnas medvårdansvaret för motsvarande patienter inom allmänpsykiatrin. Vidare föreslåsatt benämningen "särskilt vårdkrävande" skall utgå. I stället föratt ge dessa patienter en särskild beteckning anser arbetsgruppen det vara merändamålsenligt att definiera den speciella kompetens och organisatoriskautformning som vårdområdet måste ges. Arbetsgruppen har som benämning för dettasärskilda vårdområde föreslagit "rättpsykiatrisk regionsjukvård". Denrättspsykiatriska regionsjukvården föreslås ansvara för rättspsykiatriskaundersökningar, vård av undersökta patienter för kortare eller längretidsperioder, konsultinsatser inom kriminalvården samt övertagande av patienterfrån hemortspsykiatrin. Utredningens förslag innebär att den nu varanderättspsykiatriska organisationen skall överföras från staten till landstingen. förslag till rättspsykiatriskregionsjukvård har remissbehandlats och är föremål för fortsatt beredning inomregeringskansliet. Ett genomförande av förslaget förutsätter attsjukvårdshuvudmännen övertar ansvaret för det rättspsykiatriskaundersökningsväsendet. Genomförandet blir därigenom i första hand en fråga försjukvårdshuvudmännen. Socialberedningen överlämnade betänkandet(SOU 1984:64) Psykiatrin, tvånget och rättssäkerheten. I betänkandet behandlasden psykiatriska tvångsvården. Utredningen föreslår en helt ny lagstiftning pådetta område. Betänkandet har remissbehandlats och bereds iregeringskansliet. I motion 1985/86:So402 av i Gai7ileby ochLena (båda s) hemställs att som sin mening skall geregeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en riksenhetinom den psykiatriska vården. Motionärerna tar upp den lilla grupp patientersom kräver alldeles speciella vårdinsatser och som finns på den fastapaviljongen på . Motionärerna anför att dessa patienter blirför få för att man skall kunna ha terapi och annan verksamhet i grupp och attpatienterna riskerar isolering om de skall vårdas regionalt. börenligt motionärerna uttala att god vård i detta fall skall ges företrädeframför öppenhet och närhet och att den riksenhet som finns vid Västervikssjukhus bibehålls. I motion 1985/86:So432 av m.fl. (c, m, fp)hemställs att beslutar att hos regeringen begära åtgärder som syftartill att den fasta paviljongen vid behålls som riksenhet förden rättspsykiatriska vården. Enligt motionärerna talar såväl vårdpolitiska som regionalpolitiskaskäl för att Västerviksenheten bör vara kvar som riksenhet. SoU 1985/86:16Vid en organisationsförändring bör regeringen - som ansvarig för riksintresset- verka för en sådan lösning, anser motionärerna. Utskottet har även under tidigare riksmöten behandlatmotioner med motsvarande innehåll (se SoU 1983/84:15 och SoU 1984/85:19).Utskottet avstyrkte då motionsyrkandena med hänvisning till att frågor om denframtida användningen av de nuvarande riksenheterna - med eller utan anknytningtill organiserandet av en rättspsykiatrisk regionsjukvård - i första hand varfrågor för sjukvårdshuvudmännen. Utskottet hänvisade även till att frågan om enregionalisering av den rättspsykiatriska vården skulle komma att behandlas isamband med en kommande proposition om den psykiatriska tvångslagstiftningen. Liksom tidigare får utskottet framhålla att användningenav de nuvarande riksenheterna i första hand är en fråga försjukvårdshuvudmännen. Som ovan nämnts har vidare förslag tillrättspsykiatrisk regionsjukvård remissbehandlats och bereds för närvarandeinom . En lagrådsremiss om tvångsvård inom psykiatrin haraviserats och en proposition i ämnet . Motdenna bakgrund anser utskottet inte att motion 1985/86:So402 (s) och motion1985/86:So432 (c, m, fp) bör föranleda någon åtgärd. Den rättspsykiatriska verksamheten i norrasjukvårdsregionen m. m. Staten är med som chefsmyndighet huvudmanför det rättspsykiatriska undersökningsväsendet som omfattar rättspsykiatriskastationer och kliniker. Vid dessa utförs rättspsykiatriska undersökningar ibrottmål, vid rättspsykiatriska kliniker av både häktade och icke häktadepersoner och vid rättspsykiatriska stationer av i regel icke häktade personer.Vid rättspsykiatriska kliniker meddelas även vård för dem som är föremål för undersökningoch bedrivs rättspsykiatrisk forskning och utbildning. Rättspsykiatriskakliniker finns i , , och , rättspsykiatriskastationer i , och . En ny klinik i finns men har intekunnat tas i bruk som planerat. I motion 1985/86:So417 av () hemställsatt beslutar som sin mening ge regeringen till känna att regeringensnarast bör godkänna ett avtal som medger att verksamheten vid denrättspsykiatriska kliniken i kan påbörjas. Motionären pekar på deolyckliga konsekvenserna av att patienter från de fyra nordligaste länen, i defall de varit häktade, fått genomgå rättspsykiatrisk undersökning i bl. Angelägna kontakter med patienternas försvarare försvåras, möjligheternaför anhöriga till patienterna att upprätthålla kontakter blir mycket små ochför de enskilda kostsamma; kriminalväsendets transportväsende belastas medlånga resor. Motionären hänvisar också till att vård och utredning enligttillgänglig statistik kan bedrivas i till kostnader som väl tål attjämföras med kostnader vid övriga enheter i riket. I motion 1985/86:So449 av och (båda fp) SoU 1985/86'16 hemställs också att regeringen skall träffa avtalmed i om den rättspsykiatriska kliniken i (yrkande 1). Motionärerna menar att det är såväl en rättssäkerhets- som enregionalpolitisk fråga att verksamheten vid Umeåkliniken nu kommer i gång. Staten och träffade år 1974ett avtal om att skulle bygga lokaler för statens rättspsykiatriskaklinik i . Lokalerna var färdigställda . Förhandlingar har därefterförts om ett ianspråktagande av dessa lokaler, men förhandlingarna har ännuinte lett till något nytt definitivt avtal. Regeringen gav statensförhandlingsnämnd i uppdrag att förhandla om ett överförande av denrättspsykiatriska undersökningsverksamheten till landstingskommunerna. Enligtvad som framgår av budgetpropositionen (bil. 7 s. 81) har förhandlingarpåbörjats när det gäller ett avtal för berörda landstingskommuner och Göteborgskommun. I avsnittet ovan om bibehållande av den fasta paviljongenvid (s. 5) har redovisats det förslag om rättspsykiatriskregionvärd som den s. k. ASV-gruppen inom om rättspsykiatriskregionvärd lade fram år 1981.1 det sammanhanget redovisades ocksåsocialberedningens överiämnade förslag (SOU 1984:64) Psykiatrin,tvånget och rättssäkerheten. En proposition som behandlar båda dessa frågorhar aviserats . Utskottet kan således konstatera atthuvudmannaskapsförhandlingar när det gäller den rättspsykiatriska vårdeninletts . Av den lämnade redovisningen framgår också att enproposition om den psykiatriska tvångsvården m. m. bereds iregeringskansliet. Med hänsyn till det anförda synes de här aktuella motionerna- motion 1985/86:So417 (c) och motion 1985/86:So449 (fp) yrkande 1 - inte böraföranleda någon åtgärd av . 1 motion 1985/86:So438av m.fl. (s) begärsett tillkännagivande av vad som anförts i motionen om behovet av huvudman för§ 7-undersökningar och kompetenskrav på den som skall utföra arbetet. Imotionen anförs att verksamheten med utfärdande av s. k. § 7-intyg saknarhuvudman. Motionärerna hänvisar bl. a. till förslag om enrättspsykiatrisk regionvård, enligt vilket rättspsykiatrin även föreslås fåansvaret för § 7-intygen i regionerna. Även i motion 1985/86:So449 (fp) yrkande2 behandlas frågan om kompetens vid utfärdande av § 7-intyg och behovet avläkare för dessa. Resurser måste enligt motionärerna tillskapas för att öka kompetensenvid utfärdandet av § 7-intyg. Motionärerna anser det mycket otillfredsställandeatt domstolarna underlåter att införskaffa § 7-intyg därför att det saknasläkare och lokaliteter. § 7-intygen har erhållit sin benämning genom att deregleras i 7 § lagen (1964:542) om personundersökning i brottmål. Enligt detta stadgande får en domstol, när skäl är därtill, förordna läkare att avge läkarintyg angående misstänkt i brottmål. För att någon av domstol skall få överlämnas till öppen psykiatrisk vård, skall läkarintyget vara utfärdat av en psykiater, om inte ,' rättspsykiatrisk undersökning gjorts (7 § andra stycket). 3 1985/86. erfordrassålunda endast vanlig läkarkompetens. I samband med tillkomsten SoU 1985/86:16av lagen om personundersökning i brottmål uttalades dock att det förhållandetatt man inte uppställt kravet att alla § 7-intyg skulle avges av psykiatrikerinte innebar att inte psykiater också i andra fall borde anlitas, om det kundeske. Tillgången på psykiatrer ansågs nämligen inte tillräcklig för attuppställa ett obligatoriskt krav på att § 7-intyg skulle utfärdas av enpsykiater. (Se prop. Även frågan om huvudmannaskapet för § 7-undersökningar m.m. kommer enligt vad utskottet erfarit att behandlas i den kommandepropositionen om tvångslagstiftning inom psykiatrin. Mot denna bakgrund är detenligt utskottet inte heller med anledning av motionerna 1985/86:So438 (s) och1985/86:So449 (fp) yrkande 2 nu erforderligt med någon åtgärd från riksdagenssida. Samarbetet mellan och den psykiatriskavården pågår ett förändringsarbete och enförnyelse inom psykiatrin. Antalet platser i sluten vård har kunnat minskastill förmån för en ökad satsning på öppen vård. En genomgående strävan är attverksamheten skall bedrivas i så öppna och hemliknande former som möjligt.Vården skall bedrivas decentraliserat i anslutning till patientens normalaboendemiljö. Den enskildes problem skall ses med utgångspunkt i en helhetssynsom beaktar individens totala situation och omgivning. Helhetssynen sätter inpsykiatrin i ett sammanhang tillsammans med övriga samhällsinsatser som t. ex.övrig hälso- och sjukvård, socialtjänst, arbetsförmedling, försäkringskassa,skola, kyrka och föreningsliv. Behandlingsformerna skall anpassas till denenskilde patientens behov och hjälpa honom att mobilisera sina egna ochomgivningens resurser. Den nya psykiatrin ställer nya krav på bådesocialtjänsten och pä psykiatrin. Den förutsätter ett samarbete mellansjukvårdshuvudmännen och primärkommunerna. Frågan om samarbetet mellan och densektoriseräde eller distriktsindelade psykiatriska vården tas upp i motion1985/86:So241 av m.fl. (m). I motionens yrkande 2 hemställs attriksdagen hos regeringen skall begära en utvärdering av hur samarbetet fungerarmellan och den sektoriseräde psykiatriska vården. I motionenanförs att den öppna vården kräver en samverkan mellan sjukvård ochsocialtjänst som långt ifrån alltid fungerar väl. Det har, enligt motionärerna,förekommit att patienter skrivits ut från psykiatriskt sjukhus för attfortsätta behandlingen vid öppen mottagning bokstavligen utan att hanågonstans att ta vägen. Ingen får skrivas ut från eller vägras intagning isluten psykiatrisk vård förrän de sociala förutsättningarna för ett liv utanförsjukhuset kan garanteras, anför motionärerna. Motionärerna anser att enutvärdering bör göras av hur samarbetet fungerar mellan och densektoriseräde psykiatriska vården. I de direktiv som socialberedningen (S 1980:07) fick 1982(dir. 1982:106) ingick bl. a. att beredningen i sin utvärdering avsocialtjänstreformen och vid sin översyn av den psykiatriskatvångslagstiftningen skulle följa den pågående utvecklingen av denpsykiatriska vårdens innehåll och organisation och redovisade samarbets- och gränsdragningsfrågor som finns mellan social- SoU1985/86:16 tjänsten och hälso- och sjukvården pa psykiatrins område. I det betänkande (SOU 1984:64) om psykiatrin, tvånget ochrättssäkerheten som socialberedningen överlämnade är 1984 ingår ett ganskaomfattande avsnitt om just och psykiatrin (se s. 33.3-387). Däribehandlas frågor om primärkommunernas ansvar, landstingens ansvar,utbildningsbehov, planeringsansvar och samarbetsfrågor. Som framgått ovan- haren proposition på grund av betänkandet aviserats senare detta år. Efter vissa överläggningar beslutades attLandstingsförbundet, . Sjukvårdens planerings- ochrationaliseringsinstitut (Spri) och i samarbete skulleinventera och beskriva dagsläget inom svensk psykatri samt medverka i eninformations- och erfarenhetsäterföring till kommuner och landsting. De nämndaorganisationerna har sedan i en gemensam rapport (Spri rapport 176:1984)Psykiatri i samverkan redovisat vissa grundläggande principer för en förnyelseav psykiatrin, om vilka principer det synes råda enighet. I rapporten beskrivsockså vissa pågående forsknings- och utvecklingsprojekt. betonar organisatoriska och planerandeaspekter medan socialberedningen i sitt betänkande mera framhäver samverkansfrågornamed utgångspunkt från ett klientperspektiv och en verksamhet med så få inslagav tvång som möjligt. Ett annat viktigt dokument är den rekommendation somLandstingsförbundet och gemensamt utfärdade i januari1984 till landsting och kommuner (cirkulär AC 84:4). Dessarekommenderades att, i den mån så inte redan skett, kommunvis påbörjaett mellan landsting och primärkommuner samordnat konkret och ätgärdsinriktatplaneringsarbete om psykiatrins utveckling, särskilt samverkankommun-landsting. I rekommendationen uttalades vidare att de ekonomiskakonsekvenserna av en ändrad uppgiftsfördelning mellan huvudmännen bör beaktasi planeringen. Till rekommendationen fanns fogat ett underlag om samarbetesocialtjänst-psykiatri. Rekommendationen har bl. a. sitt ursprung i denöverenskommelse som träffades mellan och statenom att 200 milj. kr. per invånare-för åren 1984 skulle avsättas fränden allmänna försäkringen för att underlätta en utveckling mot öppna vårdformerinom psykiatrin. Den förutsätter ett samarbete mellan sjukvårdshuvudmännen ochprimärkommunerna. Motsvarande ersättning ingår i den nya överenskommelsen omersättningar mellan staten och sjukvårdshuvudmännen för . Däringår likaså en ersättning med /invånare för att stimulerahemsjukvården och öka möjligheterna för boende utanför institutioner. Dengemensamma rekommendationen har aktiverat både kommuner och landsting i olikasamarbetsprojekt. har i ett särskilt projekt studeratkönsekvenserna av psykiatrins förändring för personalen inom den psykiatriskavården och inom delar av . Detta arbete har redovisats i tvårapporter (redovisar 1985:8 och 9) Personal för90-talets psykiatriska vård. Utifrån en analys av arbetsuppgifter ochkompetensbehov diskuteras personaldimensionering och utbildningsbehov för enmoderniserad psykiat- Rätlelse: S. 35 Hemställan under 24 f) Står: 4 588 000kr. Rättat till: . risk vård.Därvid uppmärksammas särskilt det stora fortbildningsbehov som SoU1985/86:16 föreligger för alla berörda personalgrupper. I projektrapportendiskuteras också olika vägar för att underlätta den psykiatriska vårdensförändring. Projektrapporten avses kunna utgöra ett väsentligtplaneringsunderlag för sjukvårdshuvudmännen. (länsavdelning) har heltnyligen erhållit statliga medel för ett projekt som syftar till att följaeffekterna av utvecklingen av sjukvård i hemmet och sektoriserad psykiatri.Frågor som skall studeras är vårdlagarnas behov av insatser, krav på kompetenshos personalen, arbetsfördelningen mellan kommun- och landstingspersonal, anhörigasmedverkan och ekonomiska effekter. Arbetet bedrivs av vårdskolan i isamarbete med och kommunerna i länet. Utskottetgör följande bedömning.