bet · G901UbU26 · 1985-12-31 00:00:00 — om anslag till lokala och individuella linjer och enstakakurser (prop. 1985/86:100) UbU 1985/86:26 1 detta betänkande behandlas förslag som regeringen förelagtriksdagen i proposition 1985/86:100 bil. 10 () underpunkten D 13. Lokala och individuella linjer och enstaka kurser (s. 280-285)jämte motioner. Regeringen har föreslagit att 1. fastställaplaneringsramar enligt vad som i propositionen har förordats, 2. till Lokala ochindividuella linjer och enstaka kurser för /87 anvisa ettreservationsanslag av . Vidare bereds tillfälle att ta del av vad som ipropositionen har anförts om individuella linjer. 1985/86:Ub521 av () och () vari yrkas att hos regeringen begär en översyn av dramatikämnetsställning vid universiteten. 1985/86:Ub525 av () och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att på försök inrätta en pedagogisk-administrativlinje om 40 poäng vid högskolan i . 1985/86:Ub533 av () och () vari yrkas att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som anförts om ekonomiskt stöd för form- och verktygstekniskutbildning vid högskolan i . 1985/86:Ub552 av (m) och Per () variyrkas 1. att beslutar utöka antalet årsstudieplatserpå enstaka kurser i högskoleregion från 1 100 till 1 300, 2. att beslutar om ett i förhållande tillregeringens förslag förhöjt LIE-anslag med 2 milj. kr. 1985/86:Ub556 av m. fl. (s, m, fp, c) variyrkas att 1 1985/86. som sinmening ger regeringen fill känna vad sorn anförts i motionen om UbU1985/86'26 utbyggnad av teknisk utbildning vid högskolan i . 1985/86:Ub562 av m. fl. (fp) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om turist- och rekreationslinje vid högskolan i . 1985/86:Ub563 av m. fl. (c, m, fp) vari -med hänvisning till vad som anförts i den till näringsutskottet remitterademotionen 1985/ 86:N269 - såvitt nu är i fråga - yrkas 1. att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av ökad högre teknisk utbildning, lärarutbildning och anordnande av längre utbildning inom området turism vid högskolan i . 1985/86:Ub567 av Per m.fl. (m) vari - såvitt nu äri fråga - yrkas 2. att avslår regeringens förslag om prövning ihögskolestyrelse av individuella linjer. 1985/86:Ub573 av () vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsangående avskaffande av individuella linjer, 2. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna att studier på enstakakurser som omfattar minst 120 poäng skall ge den studerande rätt tillexamensbenämningen fil. kand., förutsatt ätt studierna inom ett och sammaämnesområde omfattar minst 60 poäng (på en nivå som motsvarar C-nivån inom 1969års studieordning) samt att regeringen skall uppdra åt UHÄ att utfärdariktlinjer och bestämmelser. 1985/86:Ub583 av () och Karl-GöranBiörsmark (fp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om ökad tilldelning av resurser för enstakakurser vid . 1985/86:Ub611 av m. fl. (fp, m, c) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om statlig högskoleutbildning förlagd till . 1985/86:Ub616 av () vari' yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom statligt ekonomiskt ansvar för den musikpedagogiska utbildningeii. 1985/86:Ub618 av Per m. fl. (m) vari - såvitt nu äri fråga - yrkas 14. att beslutar att fil. kand.-examen som benämningskall användas för all utbildning inorn det filosofiska fakultetsområdet,varvid skall föreskrivas som erforderlig studieprestation godkända kursermotsvarande minst 120 poäng, varav minst 60 poäng i ett ämne, 16. att beslutar om en utökning av antaletplatser på enstaka kurser med 2 000. 1985/86:Ub807 av m. fl. (fp) vari -såvitt nu är i fråga -' yrkas 13. att beslutar att under anslaget D 13. Lokalaoch individuella UbU 1985/86:26 linjer och enstaka kurser anslå 1500 000kr. utöver vad regeringen har föreslagit. 1985/86:Ub808 av m. fl. (m) vari - såvitt nuär i fråga - yrkas 6. att riksdagenhos regeringen begär förslag till ett friare utbildningsval vid högskolan ienlighet med vad som i motionen anförts, 7. att riksdagenbeslutar att filosofie kandidatexamen som benämning skall användas för allutbildning inom det filosofiska fakultetsområdet som omfattar lägst 120 poäng,varav minst 60 poäng i ett ämne. 1985/86:Ub812 av m. fl. (c) vari - såvitt nuär i fråga - yrkas 2. att som sin mening ger regeritigen till kännavad som i motionen anförts om ett friare studievai inom högskolans filosofiska fakultetsområde och linjesystemets framtida roll, 18. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen ommöjlighet att låta kurser vid mindre högskolor ingå i utbildning enligtindividuell linje, och om kvalitetsförstärkningar för enstaka kurser på C-nivå, 19. att riksdagenunder anslaget D 13. Lokala och individuella linjer och enstaka kurser anvisarett i jämförelse med regeringens förslag med 10 milj. kr. förhöjt belopp om . 1985/86:Ub819 av m. fl. (s) vari - såvittnu är i fråga - yrkas 1. att somsin mening ger. regeringen till känna vad som i motionen anförts om behov avsärskilda insatser för högskolan i , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behov avteknikerutbildning vid i . 1985/86;Ub834 av i (c) och GunnelJonäng (c) vari -såvitt nu är i fråga - yrkas 2. att riksdagenbegär att regeringen gör kraftfulla insatser så att resurserna inom anslagetför de lokala linjerna och de enstaka kurserna används för att ge länetsyrkesverksamma fort- och vidareutbildning, 3. att riksdagenbegär att regeringen tar initiativ till att resurserna samordnas så att destyrs till de små högskolorna från samtliga departement. 1985/86:Ub836 av () och Kersfi () vari - såvitt nu är i fråga - yrkas . 2. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsrörande näringslivets behov av,högskoleutbildning i , 3. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsrörande behovet av högre teknisk utbildning till , 5. att beslutar att hos regeringen begära enöversyn av fördelningen av LIE-anslaget i enlighet med vad som anförts imotionen. 1985/86:Ub838 av Per m. (m) vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 40. att beslutar att till D13. Lokala öch individuella linjer och enstaka kurserför /87 anvisa ett reservationsanslag av UbU 1985/86:26 424514 000 kr. 1985/86: A429 av () och MargaretaMörck (fp) vari -såvitt nu är i fråga - yrkas 4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om turist- och rekreationslinje vid högskolan iKristianstad. Förevarande anslag avser utbildning på lokala ochindividuella utbildningslinjer samt enstaka kurser vid de statligahögskoleenheterna inom verksamhetsområde och inomkommunal högskoleutbildning. Från anslaget utgår även statsbidrag tillStockholms musikpedagogiska institut. Vissa studieorganisatoriska förändringar. Under anslaget redovisar föredragande statsrådet vissaöverväganden som avser studieorganisationen inom det filosofiskafakultetsotnrådet och hänvisar härvid till vad han i ett inledande avsnitt avbudgetpropositionen har anfört om individuella studieprogratn i högskolan. Föredragande statsrådet pekar på att kritik har riktatsmot linjesystemet, i första hand avseende de filosofiska fakulteternas område.I kritiken har ofta kravet på att högskoleutbildning skall förbereda destuderande för en framtida yrkesverksamhet ställts mot kravet på fördjupadeämnesstudier. I många fall måste enligt statsrådels mening fördjupadeämnesstudier vara att föredra som yrkesförberedelse framför alltför bredaallmänna orienteringar. Flertalet utbildningslinjer fyller väl sina uppgiftersom förberedelse för yrkeslivet, menar statsrådet, men han understrykersamtidigt vikten av att de allmänna linjerna i så stor utsträckning som möjligtinriktas mot breda yrkesområden och att utbildningen därmed blir användbar påen föränderlig arbetsmarknad. Det är också viktigt att förbättra möjligheternaatt genomgå sammanhängande individuella studieprogram, som kan innehålla bl. a.fördjupade studier i något ämne, varigenom de studerande ges träning i attarbeta självständigt samt förmågci att analysera problem och kritiskt granskafrågeställningar m. m. Föredragande statsrådet tar härmed upp till behandlingde individuella linjerna. Dessa är i princip avsedda för sådana behov avovanliga ämneskombinationer eller fördjupningar i ämnen som endast i begränsadomfattning ingår i allmänna eller lokala linjer. De möjligheter att kombinerasammanhängande individuella studieprogram som de individuella linjerna varavsedda att ge har emellertid inte kommit att utnyttjas i önskvärd omfattning.Detta har lått negativa effekter framför allt inom det humanistiska området,som ju endast i mycket begränsad omfattning är representerat inom allmännalinjer. Skälet till att de individuella linjerna aldrig har fått den utbredningsom förutsattes vid högskolereformen är enligt statsrådet av allt att döma attlinjernas sammansättning skall bestämmas i samband med inrättandet. Föredragande statsrådet förordar - i överensstämmelse medvad universi- UbU 1985/86:26 tets- och högskoleämbetet (UHÄ) har föreslagit -att bestämmelserna ändras så att det blir möjligt för den enskilde att ocksåsuccessivt bygga upp ett studieprogram. Härigenom skall skilda slag avkompetensbehov och kompetensutveckling kunna tillgodoses smidigare än i dag.Flexibiliteten i linjesystemet som helhet kommer att öka. Detta är av särskildbetydelse för att stimulera rekryteringen till forskarutbildning, framför alltinom sådana ämnesområden som inte alls eller endast i begränsad omfattning ärrepresenterade inom allmänna linjer. Den nya formen av individuella linjer bör enligtföredragande statsrådet inte bara gälla för det humanistiska området.Statsrådet anser det angeläget att motsvarande möjligheter öppnas även inom desamhällsvetenskapliga och naturvetenskapliga områdena och även förtvärvetenskapligt sammansatta utbildningar. Det bör ankomma på högskolestyrelserna att med hänsyn tillde nya individuella linjernas syfte och tillgängliga resurser bestämma vilkakurser som skall kunna ingå i en individuell linje. Med den nya typen av individuella linjer måste man enligtföredragande statsrådet räkna med att ett urval kan behövas vid antagningentill den första kursen. Därutöver måste den enskilde garanteras plats på dekurser som han successivt väljer för resten av utbildningen på linjen. Iavvaktan på ställningstaganden till tillträdesutredningens (U 1983:03) förslagi betänkandet (SOU 1985:57) Tillträde till högskolan anser föredragandestatsrådet att antagningen till de nya individuella linjerna bör göras lokaltoch med utnyttjande av den regel om förtur som redan gäller för enstaka kurser.Härvid bör det vid urval till den första kursen på resp. linje vara möjligt attta hänsyn till de sökandes betyg från gymnasieskolan. Så få bestämmelser sommöjligt bör enligt statsrådets mening meddelas för de individuella linjerna. Regeringen bereder tillfälle att ta del av vad ibudgetpropositionen har anförts om individuella linjer. r några motioner tas frågan om ett friare studieval upp,varvid synpunkter även framförs på linjesysteniets roll i sammanhanget. Enligt motion 1985/86:Ub573 (fp) är syftet med det ibudgetpropositionen framlagda förslaget vällovligt. Motionären menar emellertid att ett genomfö rande av förslaget kommer att innebära en ytterligare byråkratisering av , antagningsförfarandet och försvåra planeringen för såväl enskilda studeran de som högskoleorgan. Samma studiemål som avses kunna uppnås med den föreslagna förändringen av individuella linjer kan enligt motionären nås genom studier på enstaka kurser. Med hänvisning till vad i motionen har anförts föreslås att begreppet individuella linjer skall avskaffas (yrkande 1).I motion 1985/86:Ub808 (m) anförs att den högre utbildningen och forskning en skall vägledas av vetenskapliga mål. Universiteten är inte först och främst utbildningsanstalter för vissa yrken utan institutioner för utveckling av det mänskliga vetandet. Linjesystemet på det filosofiska fakultetsområdet bör brytas upp till förmån för en vidgad rätt för studenterna att själva sätta samman utbildningen. Härigenom stärks ämnenas ställning. Motionärerna hemställer att av regeringen begär föslag om ett friare utbildnings val vid högskolan i enlighet med vad som anförts i motionen (yrkande 6). r 1985/86. motion1985/86:Ub812 (c) erinras om den i budgetpropositionen aviserade tJbU1985/86:26 översynen av högskolans anslags- och styrsystem. Motionärerna anförhärvid att linjesystemets roll för anslagsstyrningen bör tonas ned ocheventuellt helt avvecklas, åtminstone för de linjer som inte är helt utpräglatyrkesinriktade. Detta bör möjliggöra ett mer flexibelt system inom dehögskoleutbildningar som inte är klart yrkesinriktade, i första hand inom detfilosofiska fakultetsområdet. Det bör ankomma på den enskilde studenten attsjälv välja den kurskombination som han eller hon föredrar och det bör varamöjligt att -liksom i de av regeringen föreslagna individuella linjerna -successivt välja ämnen under studiernas gång. bör som sin meninggeregeringen till känna vad i motionen har anförts om ett friare studieval inomhögskolans filosofiska fakultetsområde och linjesystemets framtida roll(yrkande 2). Enligt motion 1985/86:Ub567 (m) yrkande 2 är förslaget om envidgad användning av individuella linjer ett steg i rätt riktning, men det"undermineras" delvis av att högskolestyrelserna skall bestämmavilka kurser som skall kunna ingå i en individuell linje av det aktuellaslaget. Mot bakgrund av risken för att styrelserna gör en skälighetsbedömning -utöver bedömningar av ekonomiskt-administrativt slag - bör tanken påhögskolestyrelsens prövning av individuell linje avvisas. I motion1985/86:Ub812 (c) yrkande 18 i denna del slutligen förordas att genomgångnakurser vid mindre högskolor bör kunna ingå i utbildning pä individuell linje. Utskottet tar först ställning till frågan om individuellastudieprogram och möjligheterna till ett friare studieval inom ramen för detbefintliga linjesystemet. Utskottet delar föredragande statsrådets uppfattning attutbildningslinjerna i de flesta fall fyller uppgiften väl att förbereda destuderande för yrkeslivet. Emellertid är det angeläget med en utveckling sominnebär en kvalitetsförstärkning genom att mer utrymme ges för fördjupadestudier i något ämne. Utskottet betraktar den av föredragande statsrådetförordade ändringen i den nuvarande ordningen med individuella linjer som ettled i denna strävan. Förändringen bör enligt utskottets uppfattning även kunnamedverka till att de problem löses som hänger samman med att den humanistiskagrundutbildningen till stor del har hamnat utanför de allmännautbildningslinjerna. blir det i större omfattning möjligt att inom ramen förett sammanhängande studieprogiam exempelvis genomgå en humanistiskgrundutbildning även utanför de allmänna och lokala linjerna. Det sammanhängandestudieprogrammet utesluter enligt förslaget inte att den enskilde studerandensuccessivt väljer kurser under utbildningens gång. Utskottet kan inte finna annat än att den planeradeförändringen av de individuella linjerna ligger i linje med vad motionärerna imotionerna 1985/86:Ub808 och 1985/86:Ub812 har anfört om ett friareutbildningsval. Däremot anser inte utskottet att det föreligger skäl förriksdagen att med anledning av de nu nämnda motionerna uttala sig för enomprövning av linjesystemet i sin helhet. I vad gäller linjesystemets roll vidberäkningen och fördelningen av anslag bör den i budgetpropositionen aviseradeöversynen av högskolans anslags- och styrsystem avvaktas, innan eventuellaåtgärder vidtas. Medhänvisning till det anförda bör avslå motionerna 1985/ ( 86:Ub808yrkande 6 och 1985/86:Ub812 yrkande 2 i denna del. UbU 1985/86:26 Av det föregående framgår att bl. a. farhågor för ökadbyråkratisering är motiv för förslaget i motion 1985/86:Ub573 om avskaffande avindividuella linjer. Motionären åsyftar framför allt den föreslagna ordningenför antagning till individuell linje. Utskottet ser - i jämförelse med den nuvarande ordningenför antagning till enstaka kurs - en fördel i att det vid antagningen till denförsta kursen i en individuell linje blir möjligt att tä större hänsyn till desökandes betyg från gymnasieskolan i de fall det på grund av ett stort antalsökande är nödvändigt att göra ett urval. Utskottet inser emellertid att detför enskilda högskoleenheter kan vara svårt att redan inför /87 haberedskap för en lokal antagning i enlighet med vad som har anförts ibudgetpropositionen. Utskottet utgår från att regeringen eller den myndighetsom regeringen bestämmer beaktar detta, då närmare föreskrifter meddelas om denya individuella linjerna. Utskottet delar föredragande statsrådets uppfattningatt bestämmelserna för ifrågavarande linjer bör vara så få som möjligt. Medhänvisning till vad utskottet nu har anfört och till vad i det föregående haranförts om individuella studieprogram och syftet med den nya ordningen börriksdagen avslå motion 1985/86:Ub573 yrkande 1. bör därjämte utanerinran lägga till handlingarna vad i budgetpropositionen har anförts ominförande av en ny ordning för individuella linjer. När det gäller högskolestyrelses prövning av vilka kursersom skall kunna ingå.i en individuell linje, delar utskottet föredragandestatsrådets uppfattning att det mot bakgrund av syftet med de individuellalinjerna bör vara en uppgift för styrelsen att se till att det vid antagningeninte blir möjligt för de studerande att utnyttja linjerna för att skaffa sigförtur fill vissa eftertraktade kurser. Naturligtvis bör den egna högskolanstillgängliga resurser vägas in vid beslut om individuell linje. Utskottet utgårfrån att "skälighetsbedömningar" av den art som motionärerna i motion1985/86:Ub567 befarar inte skall komma i fråga. Med hänvisning härtillavstyrker utskottet yrkande 2 i motionen. Enligt gällande bestämmelser har studerande, som gåttigenom viss grundläggande högskoleutbildning med godkänt resultat vid enläroanstalt inom landet, rätt att tillgodoräkna sig detta för motsvarandeutbildning vid annan läroanstalt (högskoleförordningen 7 kap. 7 §). Då någonändring av dessa bestämmelser enligt utskottets uppfattning inte är påkalladtill följd av de nya individuella linjerna och då yrkande 18 i motion 1985/86:Ub812därmed är tillgodosett, avstyrker utskottet yrkandet i motsvarande del. I anslutning till sina överväganden omstudieorganisatoriska förändringar tar föredragande statsrådet upp frågan omden avskaffade examensbenämningen///o5o/ie kandidatexamen. Statsrådetpåpekar att det ankommer på UHÄ att fastställa examensbenämningar, menframhåller för egen del att benämningen filosofie kandidatexamen torde kunnastimulera till studier på individuella linjer och enstaka kurser. Det är därförnaturligt, finner föredragande statsrådet, att de föreslagnastudieorganisatoriska förändringarna kombineras med ett återinförande avexamensbenämningen filosofie kandidatexamen för sådana individuellautbildningslinjer som omfattar minst 120poäng och som innehåller minst 60 poäng i en ämne. UbU 1985/86:26 I mofionerna 1985/86:Ub618 (m) yrkande 14, 1985/86:Ub808(m) yrkande 7 och 1985/86:Ub812 (c) yrkande 2 i denna del föreslås attfilosofie kandidatexamen skall kunna avse alla utbildningar inom detfilosofiska fakultetsområdet som omfattar minst 120 poäng, varav 60 poäng i ettämne. Även i motion 1985/86:Ub573 (fp) yrkande 2 föreslås ett införande avfilosofie kandidatexamen med samma poängkrav som föreslås i de förra motionernamen enbart gällande studier genomförda på enstaka kurser (motionären har iannan del av motionen föreslagit att individuella linjer skall avskaffas). Utskottet konstaterar att det i huvudsak råder visssamstämmighet mellan förslagen i motionerna och vad som har anförts ibudgetpropositionen. Utskottet utgår härvid från att löredragande statsrådetsöverväganden om filosofie kandidatexamen jämväl avser enstaka kurser. Vadgäller motionärernas krav på att ifrågavarande examensbenämning skall kunnaavse alla utbildningar om minst 120 poäng, varav minst 60 poäng i ett ämne,vill utskottet erinra om vad sorn gäller för allmännautbildningslinjer och påbyggnadslinje (högskoleförordningen 7 kap. 15 §).Enligt bestämmelserna bör examensbenämning utformas så att den bl. a. ger enmeningsfull information om utbildningens innehåll eller huvudsakliga inriktning(jfr Föreskrifter och anvisningar i fråga om examensbenämningar m. m. inom dengrundläggande högskoleutbildningen. UHÄ , se även prop. 1978/79:198s. 3 f.). Utskottet har inget att erinra mot an filosofie kandidatexamen skallkunna avse genomgången allmän eller lokal utbildningslinje om minst 120 poängi de fall studierna omfattar bl. a. kurser i ett och samma ämne om minst 60poiing. Inför en övergång till en sådan ordning bör problemet med dubblabenämningar belysas. Som påpekas i budgetpropositionen ändrar återinförandetav beteckningen filosofie kandidatexamen förutsättningarna förexamensbenämningar i andra delar av högskolan. Av propositionen framgår ocksåatt önskemål har framförts om återinförande av äldre examensbenämningar inombl. a. de juridiska och teologiska områdena. Föredragande statsrådet menar attUHÄ bör göra en samlad prövning av frågan om examensbenämningar för berördalinjer. Utskottet utgår från att frågan om en vidgad användning av benämningenfilosofie kandidatexamen i enlighet med motionärernas önskemål löses i detsammanhanget. Utskottet föreslår att med anledning avproposition 1985/86:100 och motionerna 1985/86:Ub573 yrkande 2, 1985/86:Ub618yrkande 14, 1985/86:Ub808 yrkande 7 och 1985/86:Ub812 yrkande 2 i denna del somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört om filosofiekandidatexamen. UHÄ har i sin anslagsframställning föreslagit 500nybörjarplatser för individuella hnjer inom det humanistiska området. Medhänvisning till vad föredragande statsrådet har anfört om att de individuellastudieprogrammen bör omfatta hela det filosofiska fakultetsområdet föreslås ibudgetpropositionen att ramen för individuella linjer bör ökas till 800nybörjarplatser. I budgetpropositionen (s. 283) anges en fördelning av dessaplatser på universitetenoch vissa högskolor. För lokala utbildningslinjer beräknas UbU 1985/86:26sammanlagt 1 644 platser och för enstaka kurser beräknas 34 609 årselevplatser(inkl. 200 platser för långdistansutbildning). I motion 1985/86:Ub618 (m) yrkande 16 föreslås att antaletplatser på enstaka kurser utökas med 2 000 jämfört med regeringens förslag.Enligt motion 1985/86:Ub552 (m) är det nödvändigt att en resursförstärkningkommer till stånd för främst de humanistiska och samhällsvetenskapligaämnesområdena vid . Motionärerna anför att situationenbeträffande enstaka kurser redan är ytterst ansträngd vid . Deföreslår att antalet årsstudieplatser för enstaka kurser skall ökas med 200jämfört med regeringens förslag och att utökningen av ramen skall avseLinköpings högskoleregion (yrkande 1). Utskottet har inget att erinra mot den ibudgetpropositionen beräknade totala omfattningen av planeringsramarna underförevarande anslag. Utskottet vill i sammanhanget peka på vad föredragandestatsrådet har anfört om att efterfrågan på utbildning på de individuellalinjerna får visa vilka förändringar som successivt behöver göras.Dimensioneringen av vissa allmänna utbildningslinjer såsom kulturvetarlinjen,samhällsvetarlinjen och naturvetarlinjerna kan behöva ses över fill följd avatt studieordningen förändras. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna / 86:Ub618 yrkande 16 och 1985/86:Ub552 yrkande 1. I budgetpropositionen (s. 284) anges hur planeringsramarna- och därmed resurserna - enligt regeringen bör fördelas mellanhögskoleregionerna. I några motioner framförs förslag om en annan fördelningav anslagets ramar.