bet · G901SfU20 · 1985-12-31 00:00:00 — Lag mot etnisk diskriminering Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag har till ändamål att motverka etniskdiskriminering. Med etnisk diskriminering avses att en person eller en grupp av personer miss gynnas i förhållande till andra eller på annat sätt utsätts för orättvis eller kränkande behandling pä grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung eller trosbekännelse. Ombudsman mot etnisk diskriminering 2 § Regeringenutser en ombudsman som skall verka för att etnisk diskriminering inte förekommeri arbetslivet eller på andra områden av samhällslivet. 3 § Ombudsmannenskall genom råd och pä annat liknande sätt medverka till att den som utsattsför etnisk diskriminering kan ta till vara sina rättigheter. Ombudsmannen skall vidare genom överiäggningar medmyndigheter, företag och organisationer samt genom opinionsbildning,information och på annat liknande sätt ta initiativ till åtgärder mot etniskdiskriminering. 4 § Ombudsmannen skall särskilt motverka att arbetssökandeutsätts för etnisk diskriminering. Ombudsmannen skall också i kontakt med arbetsgi vare och berörda arbetstagarorganisationer främja ett gott förhållande mellan olika etniska grupper i arbetslivet. 5 § Regeringen utser en diskrimineringsom skall bestå av tre ledamöter. Ordföranden skall vara lagkunnig och ha erfarenhet som domare. Nämndens uppgifter är att ge ombudsmannen råd iprincipiellt viktiga frågor om tillämpningen av denna lag och att hosregeringen föreslå de författningsändringar eller andra åtgärder som är ägnadeatt motverka etnisk diskriminering. Nämnden skall vidare pröva ärenden enligt 7§. Förfarandet hos ombudsmannen och nämnden 6 § En arbetsgivare är på ombudsmannens uppmaning skyldigatt komma till sådana överläggningar och lämna sådana uppgifter som berör arbetsgi- var-ens förhållande till arbetssökande och arbetstagare och som behövs för ombudsmannens verksamhet på arbetslivets område. Genom uppgiftsskyl digheten får arbetsgivaren inte betungas onödigt. Föreligger särskilda skäl är arbetsgivaren inte skyldig att lämna ut uppgifter. Även i övrigt bör arbetsgivare och andra komma tillöverläggningar och lämna upplysningar till ombudsmannen, om ombudsmannen begärdet. 7 § Om en arbetsgivare inte rättar sig efterombudsmannens uppmaning enligt 6 §första stycket, får ombudsmannen förelägga vite. nens beslut att föreläggavite får överklagas hos 1985/86:20 diskriminering.Nämndens beslut får inte överklagas. Talan om utdömande av vite förs vidtingsrätt av ombudsmannen. Dennalag träder i kraft . 2 Förslag till SfU 1985/86:20 Lag om ändring i sekretesslagen (1980: 100) Härigenom föreskrivs att 9kap. 21 §sekretesslagen (1980: 100)' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9 kap. 21 § Sekretess gäller i ärende hosjämställdhetsombudsmannen eller jämställdhetsnämnden enligt lagstiftningen omjämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet för uppgift om enskildspersonliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskildelider skada eller men om uppgiften röjs. Sekretess gäller hos ombudsmannenoch diskriminering i ärende enligt lagen (1986:000) motetnisk diskriminering för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiskaförhållanden, om det kan antas att den enskilde lider skada eller men omuppgiften röjs. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen ihögst . Denna lag träder i kraft den . Lagen omtryckr I98.S: 1059. j Lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 16 kap. 9§ skall ha följande lydelse. Näringsidkare som i sin verksamhetdiskriminerar någon pä grund av hans ras, hudfärg, nationella eller etniskaursprung eller trosbekännelse genom att icke gå honom till hända på de villkornäringsidkaren i sin verksamhet tillämpar i förhållande till andra, dömes förolaga diskriminering till böter eller fängelse . Vad i första stycket sägs om näringsidkare ägermotsvarande lill-lämpning på den som är anställd i näringsverksamhet och annansom handlar på näringsidkares vägnar samt på den som är anställd i allmäntjänst, vari han har att gå allmänheten till hända. En näringsidkare som i sin verksamhetdiskriminerar någon på grund av hans ras, hudfärg, nationella eller etniskaursprung eller trosbekännelse genom att inte gä honom till hända på de villkorsom näringsidkaren i sin verksamhet tillämpar i förhållande till andra, skalldömas för olaga diskrimineringtill böter eller fängelse i högst . Vad som sägs i första stycket om en näringsidkaretillämpas också på den som är anställd i näringsverksamhet eller annarshandlar på en näringsidkares vägnar samt på den som är anställd i allmän tjänsteller innehar allmänt uppdrag. För olaga diskriminering dömes ävenanordnare av allmän sammankomst eller offentlig tillställning och medhjälparetill sådan anordnare, om han diskriminerar någon på grund av hans ras, hudfärg,nationella eller etniska ursprung eller trosbekännelse genom att vägra honomtillträde till sammankomsten eller tillställningen på de villkor som gäller förandra. Dennalag träder i kraft den . 4 Förslag till SfU 1985/86:20 Lag om ändring i skadeståndslagen (1972: 207) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 3 § skadeståndslagen(1972:207)' skall ha följande lydelse. Bestämmelserna i denna lagom skyldighet att ersätta personskada tillämpas också i fråga om lidande somnågon tillfogar annan genom brott mot den personliga friheten, genom annatofredande som innefattar brott, genom brytande av post- eller telehemlighet,intrång i förvar eller olovlig avlyssning eller genom ärekränkning eller dylikbrottslig gärning. Bestämmelserna i denna lag omskyldighet att ersätta personskada tillämpas också i fråga om lidande som någontillfogar annan genom brott mot den personliga friheten, genom annat ofredandesom innefattar brott, genom brytande av post- eller telehemlighet, intrång iförvar, olovlig avlyssning eller olaga diskriminering eller genom ärekränkningeller dylik brottslig gärning. Dennalag träder i kraft . Lagenomtryckt 1975: 404. 4 1985186.11 saml. 1985/86:5 y om invandrarpolitiken (prop. 1985/86:98) SfU 1985/86:20 Bit. har hos kulturutskottethemställt om yttrande över dels de med anledning avproposition 1985/86:98 om invandrarpolitiken väckta motionerna 1985/86:339, 341yrkande 2, 342 yrkandena 2 och 12 b, 343, 344, 345 yrkandena 1, 6 och 7, 347yrkande 10 samt 348, dels de under den allmänna motionstiden väcktamotionerna 1984/85:305 yrkandena 2-4, 794 yrkande 3 och 2229, dels ock den under den allmänna motionstiden väckta -från utrikesutskottet överflyttade - motionen 1985/86:U522 yrkande 5. har beslutat att med eget yttrandeöverlämna motionerna 1985/86:Kr285, Kr288, Kr3l7 och Kr324 tillsocialförsäkringsutskottet. Yttrandefrån bifogas (se bilaga). Förslag om ett utbyggt stöd tillinvandrarorganisationernas kulturella verksamhet förs fram i fyra motioner.Motionärerna tar upp de förslag om ökade satsningar på sådan verksamhet sominvandrarpolitiska kommittén har lagt fram i betänkandet (SOU 1984:58)Invandrar- och rrrinoritetspolitiken. Kommittén föreslog att bordefå bättre möjligheter att främja invandrarnas kulturliv bl. a. genomattenrepresentant för invandrarintresse-na borde ingå i styrelsen. Vidare borde vidsidan om nuvarande stödformer medel anvisas för stöd till särskildainvandraraktiviteter. Stödet för utgivningen av litteratur på invandrarspråkborde ökas. De totala kostnaderna för förbättringar av möjligheteratt ge stöd till invandrarnas kulturliv beräknade kommittén till 1,5 milj. kr. Enligt motionerna 341 (s) och 345 (fp) bör riksdagenställa sig bakom kommitténs förslag om sådant stöd. Vänsterpartietkommunisterna föreslår i motion 342 att 3 milj. kr. skall anvisas förinvandrarorganisationernas kulturella verksamhet. Motionärerna anför att ettsärskilt bidrag för kulturverksamhet bland språkliga minoriteter är nödvändigtför att skall kunna stödja sådana projekt och verksamheter inominvandrarorganisationerna som inte ryms inom nuvarande bidragsformer. I denunder allmänna motionstiden väckta motionen 794 (vpk) hemställs likaledesom ökat stöd till invandrarorganisationernas kulturella verk- SfU1985/86:20 samhet. Målen för invandrarpolitiken som slogs fast år 1975sammanfattas med begreppen jämlikhet, valfrihet och samverkan. 1 propositionenuttalas att dessa begrepp bör ligga fast. De bör ges en sådan tolkning att deåsyftar lika rättigheter och möjligheter för invandrare i förhållande till denövriga befolkningen, respekt för den enskildes identitet och integritet,möjligheter att utveckla det egna kulturarvet inom ramen för de grundläggandenormer som i vårt samhälle gäller för mänsklig samlevnad samt ömsesidig tolerans,solidaritet och gemenskap rrrellan människor av olika ursprung. Jämlikhetsmålet innebär enligt propositionen en strävanatt dels uppnå lika rättigheter för invandrare i förhållande till den övrigabefolkningen, dels åstadkomma likvärdiga möjligheter. Invandrarnas behov skallmötas inom ramen för den generella politik som fastställs. När det gäller genomförandet av de invandrarpolitiskamålen skall alltfort principen gälla att varje fackmyndighet inom sitt områdehar samma ansvar för invandrare som för den övriga befolkningen. Påkulturområdet innebär det att har det övergripande ansvaret att isitt ordinarie arbete beakta invandrarnas behov. I propositionen framhålls att kulturerr är enförutsättning för gemenskap i ett föränderligt samhälle. Detta gäller såväl förgemenskapen inom invandrargrupperna som för allas vår gemenskap i Sverige.Insatserna på kulturområdet bör därför också syfta till att underlätta förinvandrare att få ta del av det för vårt land gemensamma kulturarvet. För att invandrare skall kunna behandlas likvärdigt medandra krävs, säger föredragande statsrådet, ofta särskilda åtgärder. bör ha ett ansvar för att vidta sådana åtgärder när de behövs. 1 propositionen erinras också om de möjligheter tillkulturstöd som finns och som det enligt propositionen gäller att slå vaktom. Särskilt nämns stödet till invandrarorganisationernas ungdomsverksamhet,till finsk teaterverksamhet, till litteratur- och arkivverksamhet samtSveriges Radios prograrrrverksamhet på invandrarspråk och de bidrag som kanutgå till särskilda kulturprojekt för invandrare. 1 enlighet med vad somanförts om myndigheternas speciella ansvar uttalas att invandrarnas delaktigheti olika former av kulturstöd bör kunna stärkas ytterligare genom riktadeinformationsinsatser från sida till invandrarna och derasorganisationer i fråga om befintliga bidragsmöjligheter. Också kommuner ochlandsting bör uppmärksammas på behovet av riktade informationsinsatser förinvandrarna och deras lokala föreningar om de stödmöjligheter som står tillbuds. Med hänvisning till vad som sålunda redovisats - och dåutskottet inte har något att erinra mot de i propositionen gjorda uttalandena -avstyrker utskottet motionsyrkandena (motion 341 yrkande 2, motion 342 yrkande2, motion 345 yrkande 7 och motion 794 yrkande 3). Invandrarpolitiska kommitténs förslag om att kulturrådetsstyrelse bör utökas rrred en representant för invandrarintressen aktualiseras i motion 345 (fp). Utskottet vill erinra om att organisation och arbetsuppgif ter är föremål för utredning. 1 utredningsdirektiven (dir. 1985/86:20) anges särskilt att utredaren bör pröva om förändringen av 5 kulturrådetsroll också bör få konsekvenser för styrelsen, nämnderna och SfU 1985/86:20arbetsgrupperna. Utredningen beräknas bli avslutad . Medhänsyn till det anförda anser utskottet att motion 345 i här aktuell del(yrkande 6) inte bör föranleda någon åtgärd. I detta sammanhang tar utskottet även upp till diskussionden analys av minoritetsbegreppet som invandrarpolitiska kommittén har gjort. Ipropositionen anförs följande (s. 17): Den invandrarpolitik som antogs återspeglas även iden nya regeringsformen, där det sägs att "etniska, språkliga ochreligiösa minoriteters möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur-och samfundsliv bör främjas" (1 kap 2 § RF). Invandrarpolitiska kommitténhar grundligt analyserat minoritetsbegreppet och konstaterat attinternationellt sett anses beteckningen minoritet endast kunna användas förgrupper som sedan mycket länge eller alltid har varit bosatta i landet i fråga,t. ex. för del samerna och tornedalsfinnarna. I förarbetena till de internationellakonventioner där minoritetsbegreppet förekommer har man således preciseratdetta till att avse ursprungliga (s. k. autoktona) minoriteter, och interelativt från andra länder invandrade grupper. Minoritetsbegreppet iden nu nämnda betydelsen kan alltså inte sägas vara tillämpligt på invandrarsituationeni . Utgångspunkten för de invandrarpolitiska åtgärderna bör i förstahand vara de enskilda människornas förutsättningar och behov. Vad gällerföreningsverksamhet och religionsutövning är det emellertid naturligt attsamhället ger bidrag till kollektiva verksamheter bland invandrare. Denna analys och ställningstagandet i propositionenkritiseras av kommunisterna. I motion 342 föreslås att"benämningen på det här berörda området även fortsättningsvis bör varainvandrar- och minoritetspo-htik". Av propositionen framgår att avsikten är atthittillsvarande kulturpolitiska målsättning beträffande insatser för invandrareskall ligga fast. Utifrån de synpunkter som utskottet har att bevaka harutskottet således inget att invända mot vad som anförs i propositionen. Ett särskilt stöd för kulturverksamhet inom vissainvandrargrupper förordas i flera motioner. Ett utökat stöd bör ges till finskakulturella aktiviteter i , anser i motion Kr317 (c).Motionären menar att den Sverigefinska identiteten bäst skulle stärkas ommöjligheterna att producera radio- och TV-program på finska i Sverigeförbättrades. Utskottet vill erinra om att det utgår ettomfattande stöd till de i bosatta finländarnas kulturaktiviteter. Stöd för detta ändamål lämnas från flera olika departement. Bland de kulturverksamheter som får bidrag från budget kan bl. a. nämnas de finska folkhögskolorna i och , Arkivet för Sverigefinnar och Finlandssvenskar i och . Vidare lämnas via Svenska stöd till finskspråkig teaterverksamhet. ger stöd till spridning av finsk film till finskspråkiga iSverige. En del av det stöd som finns för utgivning och inköp av litteratur på minoritetsspråk går till finskspråkiga titlar. och tidskrifter kan få stöd genom presstödet. Radio- och TV-sändningar på 2 finska harbyggts ut . Riksradion sänder i SfU 1985/86:20 veckan.Därtill kommer sändningar i utbildningsradion och i lokalradion. Genomnärradion har finska föreningar möjlighet att själva utforma och I TV sänds finskspråkiga program under i för finskspråkigt församlingsarbete lämnas Slutligen kan nämnas att det finns en samarbetsgrupp mellan och förSverigefinländska Med hänvisning till den här lämnade redovisningenavstyrker utskottet Kr317. Hemställan i motionerna 2229 (vpk) och U522 (vpk) i häraktuell del syltar till att ett kurdiskt kulturcentrum skall upprättas iSverige. Motionärerna hävdar att de kurder som befinner sig i har ensvårare ställning än övriga invandrargrupper, eftersom det inte finns enkurdisk nation eller några kurdiska institutioner på det internationellaplanet. Utskottet vill erinra om att den i propositionenföreslagna omläggningen av statsbidragen till invandrarnas riksorganisationerbl. a. har till syfte att organisationerna utan alltför detaljeradestatsbidragsföreskrifter skall vara fria att själva bedöma vilken verksamhetman vill prioritera. Enligt vad utskottet inhämtat har nyligenavslagit en ansökan om bidrag till ett kurdiskt kulturcentrum. I motion 342 (vpk) föreslås att särskilda medel skallställas till utbildningsradions förfogande för att insatserna förinvandrarkvinnor skall kunna utvidgas och riktas till kvinnor med olika socialoch kulturell bakgrund. Dessa sändningar bör enligt motionen ske på tider dåkvinnorna har möjlighet att ta del av dem (yrkande 12 b). Ett likalydande motionsyrkande har väckts avvänsterpartiet kommunisterna i anslutning till proposition 1985/86:99.Utskottet tar därför inte här ställning till motionsförslaget utan hänvisar tillsin behandling av frågan i sitt kommande betänkande KrU 1985/86:21. I motion 347 (c) föreslås att skall begära atten del av kulturtid-skrifisstödet skall reserveras för invandrartidskrifter(yrkande 10). I samband med behandlingen av regeringens förslag ibudgetpropositionen om stöd till kulturtidskrifter (prop. 1985/86:100 bil. 500 1.) kommer utskottet att behandla ett antal motionsförslag som rörprinciper för fördelning av detta stöd. har i yttrandeKU 1985/ 86:10 y till kulturutskottet behandlat frågan om användningen avstödet. Med hänsyn till vad som anförts anser sig utskottet inte i dettasammanhang böra ta ställning till den i motionsyrkandet upptagna frågan.Utskottet hänvisar till sitt kommande betänkande KrU 1985/86:20. I detta sammanhang vill utskottet dock erinra om attregeringen i propositionen om invandrarpolitiken föreslår ett ökat stöd tilldagspressen för att lämna utrymme för fullt produktionsbidrag även tillallmänna nyhetstidningar på andra språk än svenska. Detta förslag behandlas avkonstitutionsutskottet i betänkandet KU 1985/86:16. I mofionerna Kr285 (fp), Kr324 (m, s) och Kr288 (fp)pläderas för att ett 53 Enligt de två förstnämnda motionerna bör SfU 1985/86:20museet förläggas till . Förslaget i motion Kr288 går ut på attregeringen skall ta initiativ lör att undersöka möjligheterna att tillsammansmed dokumentera invandrar- och flyktingpolitiken ochinrätta ett invandrarmuseum i . Förslag om inrättande av ett invandrarmuseum har utskottetbehandlat vid flera tilllällen tidigare och senast . Utskottetuttalade därvid (KrU 1985/86:3) att det är angeläget att invandrarnas kulturer,deras samhällsförhållanden och inte minst invandringen som samhällsföreteelse istort är områden som bör dokumenteras på ett mer systematiskt sätt. Utskottetnoterade därför med tillfredsställelse att frågan om dokumentation avinvandrarnas kulturer kommer att behandlas i anslutning till den utredning omde centrala museernas uppgifter som pågår inom . Utskottetavstyrkte motionen som avslogs av . Utskottet har även i betänkande KrU1985/86:18 behandlat förslag om invandrarcent-rurrr i . Med anledningav detta förslag påpekar utskottet att avser att i ettsammanhang behandla ett flertal framställningar om inrättande avinvandrarcentrum och invandrarmuseum. Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottetbilall till de här aktuella motionerna. Ett ökat anslag till i önskas iflera motioner. Med hänvisning till den service som institutet ger tillinvandrare bör enligt motion 339 (c, m) institutet tå ett årligt bidragmotsvarande det som utgår till en invandrarförening med 3 500 medlemmar,nämligen . Samma belopp bör utgå enligt motion 344 (vpk). I motionerna 343 (m,fp) och 348 (c) föreslås attinstitutet skall få ett årligt bidrag från det nya stöd tillinvandrarorganisationernas centrala verksamhet som utgår frånarbetsmarknadsdepartementets huvudtitel under anslaget D 3 Åtgärder förinvandrare. I motion 343 redovisas att institutet uppger att ett bidrag om . är nödvändigt om den nuvarande verksamheten skall kunna upprätthållas.I motion 348 föreslås ett bidrag om . och som följd härav attanslaget D 3 skall höjas med motsvarande belopp. inrättades och har sedan år1975 halt sin verksamhet förlagd till . Institutets målsättning är attvara ett dokumentations- och informationscentrum i invandrarfrågor. Institutetär en ideell organisation, vari ingår ca 150 enskilda medlemmar och någraföreningar, bl. a. viss förlagsverksamhet - Invandrarförlaget. ut tidskriften samt en årsbok för invandrarfrågor.Immigranfinstitutet har byggt upp ett specialbibliotek och arkiv för frågor ominvandring till . Utskottet har inhämtat att vid någottillfälle erhållit bidrag från statens invandrarverk för avgränsade ändamål avprojektkaraktär. Det har också utgått lönebidrag till anställda vidinsfitutet. kommun har gett institutet ett särskilt bidrag om . har insfitutet erhållit ett bidrag om . frånÄlvsborgs läns landsting. Utskottet har inhämtat yttrande från statens kulturrådöver motionerna SfU 1985/86:20 (se bilaga). har behandlat lörslagom bidrag till . uttalade på utskottetslörslag (KrU 1984/85:16 s. 27) att Immigrantinsfitutet borde få stöd i avvaktanpå regeringsförslag om stöd till invandrarorganisationer. I enlighet härmed budgetår ett bidrag om . som utgår avmedel som anvisats under anslaget Bidrag till särskilda kulturella ändamål påutbildningsdepartementets huvudtitel. Utskottet vill erinra om att arkivutredningen(U 1985:07) har i uppdrag att se över vissa arkivfrågor inom den statliga ochkommunala sektorn. Utredningen lår i samband med överväganden om de samladestatliga resurserna fill arkivväsendet anledning att behandla bl. a. frågan ombidragen till de enskilda arkiven. Delegationen (A 1983:03) förinvandrarforskning som tillkallades 1983 har i uppgift att ta initiativ tillförskning och inlormera om forskningens resultat. Delegationen har våren 1985överlämnat förslag till ett lorskningsprogram till arbetsmarknadsdepartementet.Invandrarlorskning stöds bl. a. genom anslag Irån arbetsmarknadsdepartementetsbudget. I propositionen anges följande områden som bör ha hög prioritet underkommande år, nämligen forskning om etniska relationer, om olika gruppersarbetslivsförhållanden och om lokalt mottagande av flyktingar. uttalar att frågor om invandrarforskning kommer att behandlas i denforskningspolitiska proposition som regeringen planerar att lämna tillriksdagen . bedriver en värdefull verksamhet föratt på olika sätt dokumentera invandringen till och lämna service tillinvandrare i olika hänseenden. Institutet har också för innevarande budgetårfått ett bidrag om . I enlighet med regeringens förslag ibudgetpropositionen har för /87 beräknat medel avminst denna storlek under anslaget Bidrag till särskilda kulturella ändamål(prop. 1985/86:100 bil. 10, KrU 1985/86:18 p. 4, rskr 1985/86:192). Imofionerna framhålls att institutet beräknar att ett bidrag om . ärnödvändigt om verksamheten skall kunna upprätthållas på nuvarande nivå. Dettaöverensstämmer med det anslagsäskande som institutet har gett in fillutbildningsdepartementet. Utskottet förutsätter att frågan om Immigrantinstitutetsverksamhet kommer att övervägas vid beredningen inom av delsarkivutredningens kommande förslag, dels det ovan nämnda programmet förinvandrarforskning. I avvaktan härpå bör bidraget till Immigrantinstitutethöjas med . Detta bidrag bör som förordas i motionerna 343 och 348utgå från anslaget D 3 Åtgärder för invandrare. Utskottets ställningstagandeinnebär att motionerna 339 och 344 i huvudsak blir fillgodosedda. Förslag som rör invandrarnas trossamfund förs fram i tvåmotioner. I motion 305 (fp) aktualiseras en rad övergripande frågor ominvandrarkyrkornas arbetsvillkor. Mofionären föreslår att statens invandrarverkoch de som är ansvariga för folkbokföringen får i uppgift att reellt ocheffektivt stödja invandrarkyrkorna i deras ansträngningar att nå sinamedlemmar. Vidare önskar hon att invandrarkyrkorna inom ramen för de bidrag somges får särskildaverksamhets- och lokalbidrag samt att invandrarpolitiken i sin SfU1985/86:20 helhet skall inriktas på att nå och hjälpa invandrarna genom derasegna kyrkor i minst lika hög grad som genom deras övriga organisationer. Motionärernas synpunkter och förslag överensstämmer tillstor del med de överväganden som invandrarkommittén har gjort. En särskildarbetsgrupp har tillsatts för att se över reglerna om statligtstöd till invandrarnas trossamlund. Arbetsgruppen bör enligt de riktlinjer somanges i en särskild promemoria bl. a. överväga en ändrad konstruktion avstatsbidrag. Dessa är nu konstruerade som ett stöd till lokala församlingarsverksamhet. När det gäller invandrarsamfundens kontakt med invandrarna börarbetsgruppen överväga andra åtgärder som är ägnade att underlättainvandrarsamfundens verksamhet. I detta sammanhang anförs följande: