bet · G901SoU11 · 1985-12-31 00:00:00 — om anslag till omsorg om äldre och handikappade (prop.1985/86:100 bil. SoU 1985/86:11 I betänkandet behandlas regeringens i proposition1985/86:100 bil. 7 () framlagda förslag om anslag /87 under avsnitt G. Omsorg om äldre och handikappade jämtemotioner. Utskottet tillstyrker i betänkandet regeringens förslagtill statsbudget i vad avser medelsanvisningen till omsorg om äldre ochhandikappade (avsnitt G). Utskottet behandlar i anslutning till budgetpropositioneni aktuell del ett stort antal motionsyrkanden om äldre- och handikappomsorgensinnehåll. Med anledning av två motionsyrkanden (fp) resp. (vpk)föreslår utskottet att ger regeringen till känna vad utskottet anförtom en uppföljning av det gemensamma handlingsprogrammet i handikappfrågor m. m.Med anledning av två motioner (s) resp. (m) föreslår utskottet vidare attriksdagen ger regeringen till känna vad utskottet anfört om samordning av olikarehabiliteringsinsatser för synskadade. Mot utskottets beslut såvitt avser statsbidrag tillålderdomshem reserverar sig utskottets m-, c- och fp-ledamöter. M- ochfp-ledamöterna reserverar sig mot utskottets beslut beträffande enhetligaavgifter för hemhjälp m.m. M-ledamöterna reserverar sig mot utskottets beslutbeträffande platsminskningen inom institutionsvården och friståendevårdalternativ. Fp-ledamöterna reserverar sig vidare mot beslutet beträffandeutveckling av färdtjänsten. Vpk-ledamoten slutligen reserverar sig mot beslutenbeträffande villkor för statsbidrag till social hemhjälp och färdtjänst,obligatoriska program i handikappfrågor samt utvecklingsbidrag förhandikappomsorgen. FEMTE HUVUDTITELN Proposition 1985/86:100 bil. Regeringen har under punkterna G 1-G 10 (s. 128-144)föreslagit att för /87anvisar (G 1) till Bidrag till social hemhjälp, ett förslagsanslag av 1 831 000000 kr., (G 2) till Bidrag tillfärdtjänst, ett förslagsanslag av , (G 3) till Kostnader förviss omsorg om handikappade, ett förslagsanslag 1 1985/86.12 saml. (G4) till Kostnader för viss utbildning av handikappade m.m., ett SoU1985/86:11 förslagsanslag av , (G5) till Ersättning till för texttelefoner, ett förslagsanslag av , (G6) till Ersättning till postverket för befordran av blindskriftsförsändelser,ett förslagsanslag av , (G7) till Kostnader för viss verksamhet för synskadade och döva, ettförslagsanslag av , (G 8) till Statenshundskola, ett förslagsanslag av , (G 9) till Statenshandikappråd, ett förslagsanslag av , (G10) till Bidrag till handikapporganisationer, ett reservationsanslag av . Imotion 1985/86: So202 av () hemställs att hosregeringen begär förslag till arbetsnormer för dem som i olika sammanhangvårdar äldre människor och då i synnerhet när det gäller ekonomiskt känsligasituationer. Imotion 1985/86:So203 av () och () hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförsangående ändring av statsbidragsbestämmelserna för möjlighet för handikappadeatt leasa bil. Imotion 1985/86:So206 av m. fl. (m) hemställs, såvitt här är ifråga (yrkande 7), att hos regeringen begär förslag till sådanaändringar i socialtjänstlagen att den enskildes valfrihet stärks i enlighet medvad som i motionen anförts. Imotion 1985/86:So209 av () och () hemställsatt hos regeringen begär förslag till täckande av kostnader tillföljd av innehav av ledarhund. Imotion 1985/86;So211 av () hemställs 1. attriksdagen hos regeringen begär en översyn av villkoren för hemsjukvårdsbidragen som syftar till att detta bidrag berättigar till sjukpen ning, tilläggspension och semesterlön, 2. att som sin meningger regeringen till känna att hemsjukvårdsbidragen bör ersättas med ett anställningsförhållandesom därmed ger rätt till sociala förmåner, 3. att som sin meningger regeringen till känna att ersättningen till vårdarna bör utformas så attden bUr lika över hela landet. Imotion 1985/86;So212 av m.fl. (s) hemställs att somsin mening ger regeringen till känna att en översyn av utvecklingsstördaskultursituation med förslag till åtgärder genomförs . 1 motion1985/86:So213 av () och - SoU 1985/86:11(s) hemställs att hos regeringen begär en översyn av socialtjänstlagenoch dess tillämpning avseende förbättrad och jämlik handikappomsorg i landetskommuner. 1 motion 1985/86:So214 av () ochMargareta () hemställs att hos regeringen begär en översynav synskadades rehabilitering. I motion 1985/86;So215 av () hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförs om att statsbidrag skall utgå även till ålderdomshem. I motion 1985/86;So218 av m. fl. (c)hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandena 8, 10, 11 och 13), 8. att beslutar att hos regeringen begäraförslag om en samordning av bilstödet och anslaget till färdtjänst så sommotionen anför, 10. att beslutar som sin mening ge regeringentill känna vikten av att särskilt uppmärksamma förändrade arbetsförutsättningar för handikapp- organiserades vård- och behandlingsinsatser vid utvärdering av proposition 1983/84:190, 11. att beslutar hos regeringen begäraförslag till konstruktion av statsbidraget till så att möjligheterna till objektanståll- ningar vidgas i enlighet med motionens förslag, 13. att beslutar som sin mening ge regeringentill känna vad i motionen anförs om införande av en ombudsman för handikappade. I motion 1985/86:So221 av () och HelgeKlöver (s) hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet att avhjälpa bristerna i service för äldre iglesbygd. I motion 1985/86;So222 av andre vice talman () och () hemställs att som sin meningger regeringen till känna vad som anförts angående användande av arvsfondsmedeltill äldre ensamma personers glädje. I motion 1985/86:So223 av m.fl. (c)hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 3), att hos regeringenbegär förslag till ekonomiskt stöd för att jämställa ålderdomshemmen medservicehus. I motion 1985/86;So226 av () hemställs attriksdagen hos regeringen begär förslag till statligt flyttningsbidrag för attunderlätta anhöriganställning. I motion 1985/86:So227 av () och () hemställs att hos regeringen anhåller om en översyn avstatsbidragsreglerna till hemtjänst och färdtjänst så att de blir förknippademed vissa villkor i syfte att utjämna skillnaderna i kommunernas taxesättningoch att avgifterna skall ligga på en skälig nivå. I motion 1985/86:So234 av m. fl. (fp)hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandena 1 och 4), 1. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad SoU 1985/86:11 som i motionen anförs om en allmän översyn avhandikappolitiken, 4. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförs om färdtjänsten. Motiveringtill motionsyrkandena finns i motion 1985/86;Sf283. I motion 1985/86;So235 av m.fl. (fp)hemställs att uttalar att kommunerna bör tillämpa enhetliga avgifterför den sociala hemhjälpen och normala hyror för boende på ålderdomshem.Motivering till motionen finns i motion 1985/86:Bo213. I motion 1985/86;So238 av m.fl. (vpk)hemställs 1. att riksdagenhos regeringen begär förändringar av nuvarande statsbidragsregler förfärdtjänst och social hemtjänst i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att den enskildes rätt och möjlighetatt anföra besvär i biståndsärenden enligt socialtjänstlagen bör förstärkas, 3. att riksdagenhos regeringen begär förslag om tillägg till 21 § socialtjänstlagen,innebärande att kommunerna åläggs att upprätta särskilda program ihandikappfrågor, samt att tillsynsmyndigheten skall ha att granska ochfastställa dessa program, 4. att riksdagenpå ett sårskilt anslag i statsbudgeten för /87 under femte huvudtitelnbeslutar anvisa . för utvecklingsinsatser inom kommunerna ienlighet med vad som anförs i motionen. I motion 1985/86:So240 av () och BirgittaRydle (m) hemställs att hos regeringen begär en utredning omsynskadades rehabilitering. I motion 1985/86:So241 av m.fl. (m)hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 1), att hos regeringenbegär förslag till sådana bidrags- och låneregler att ålderdomshem intemissgynnas i jämförelse med andra boende- och vårdformer för äldre. I motion 1985/86;So242 av () hemställs 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts om texttelefonerpå länsstyrelser, arbetsförmedlingar och försäkringskassor, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag till statsbidrag, i enlighet med vad som anförts imotionen, för texttelefon åt nära anhörig till person som enligt gällandebestämmelser nu får texttelefon. I motion 1985/86;So245 av m. fl. (vpk) hemställs,såvitt här är i fråga (yrkande 2), att hos regeringen hemställer omen tidsplan för genomförandet av det gemensamma handlingsprogrammet i handikappfrågor. I motion 1985/86;So467 av () hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att hejda den pågående minskningen avantalet institutions-och sjukhusanknutna vårdplatser inom psykiatrisk vård, omsorg SoU 1985/86:11 och äldrevårdi avvaktan på att annan tillfredsställande vård kan garanteras 2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt de negativa följder som minskningen av antalet i yrkande 1 nämndavårdplatser åstadkommit bör undersökas och göras till föremål för positivaåtgärder. Kommunerna har enligt socialtjänstlagen (1980:620) detyttersta ansvaret för att den som vistas i kommunen får det stöd och den hjälpden behöver. Detta ansvar innebär emellertid inte någon inskränkning i detansvar som vilar på andra huvudmän. Enligt socialtjänstlagen skall socialnämnden verka för attäldre människor får möjlighet att leva och bo självständigt och att ha en aktivoch meningsfull tillvaro med andra. skall också verka för attäldre människor får goda bostäder och ge dem som behöver det stöd och hjälp ihemmet och annan lättåtkomlig service. skall inrättas för äldre medbehov av särskilt stöd. När det gäller omsorgen om människor med handikapp skall socialnämndenverka för att handikappade får möjlighet att delta i samhällets gemenskap ochleva som andra. skall vidare medverka till att handikappade fårmeningsfull sysselsättning och bostäder anpassade efter deras behov av särskiltstöd. Det ankommer enligt socialtjänstlagen på socialstyrelsenatt ha tillsyn över i riket. Styrelsen, som skall följa ochvidareutveckla , utfärdar allmänna råd till ledning förtillämpningen. a. gett ut Socialtjänstensinsatser för vuxna handikappade. Allmänna råd från 1985:8,samt Barn och ungdom med handikapp. Allmänna råd från 1985:9.Socialstyrelsen kommer vidare att ge ut allmänna råd om samordnadäldreomsorg. På regional nivå har lånsstyrelsen tillsynsuppgiftervarvid det bl. a. åligger lånsstyrelsen att främja samverkan på socialtjänstensområde mellan kommunerna och andra organ och att i övrigt se till attsocialnämnderna fullgör sina uppgifter på ett ändamålsenligt sätt. Beredningsgruppen för internationella 1981tog i sitt förslag sou 1982:46 Handlingsprogram i handikappfrågor upp bl. a.samordningsfrågor vid habilitering och rehabilitering. Vid utarbetandet avhandlingsprogrammet deltog företrädare för de fem riksdagspartierna. De har iprogrammet lagt fram en gemensam syn på handikappades situation. De har vidaresamstämmigt uttalat sig om sin syn på de senaste årens handikappolitik och ominriktningen av åtgärderna på handikappområdet . Regeringenhar i skrivelse till (Skr. 1982/83:131) anfört atthandlingsprogrammet bör ingå i regeringens bedömningsunderlag för kommandeställningstaganden. Även landstings- och primärkommuner kan r 1985/86.12 saml. användadet på samma sätt. Också för den privata sektorn bör det spela en SoU1985/86:11 viktig roll. Den parlamentariskt sammansatta äldreberedningen (S1981:01) skall presentera riktlinjer för den framtida inriktningen avsamhällets insatser för de äldre. Beredningen har i sitt idéprogram, om livetsom äldre, i samarbete med demokratiberedningen (C 1983:03)publicerat rapporten vet själva bäst. Beredningen har lämnat två betänkanden, nämligenLeva som äldre (SOU 1985:3) och Dagens äldre, fakta kring levnadsförhållanden(SOU 1985:31). Betänkandena år delrapporter i beredningens idéprogram om livetsom äldre. Beredningen beräknas överlämna sitt huvudbetänkande med förslag tillriktlinjer för äldreomsorgen . () är ett centralt statligt organsom enligt sin instruktion (1979:421) skall verka för förbättradelevnadsförhållanden för handikappade och i frågor som rör handikappade främjasamarbetet mellan samhällets organ samt mellan dessa ochhandikapporganisationerna. har publicerat en rapport.Kartläggning av det ekonomiska stödet till handikappade, Ds S 1985:6.Handikapprådet hade fått i uppdrag av regeringen att göra kartläggningen efterett uttalande av . I rapporten redovisas det stöd som utgår tillmänniskor med funktionsnedsättningar. Både statliga och kommunala stöd ärredovisade'. Man har särskilt belyst skillnaderna mellan olika landstings- ochprimärkommuner i fråga om stödets storlek och villkoren för stöd. Rapportenvisar att det inom flera områden, såsom hemtjänst och färdtjänst, föreliggerstora olikheter mellan kommunerna. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi () är enkommitté (B 1981:03) under . Dess huvuduppgift är att breddaoch fördjupa underlaget för budgetpolitiska och samhällsekonomiska avgöranden.ESO har utgivit en rapport. Sociala avgifter - problem ochmöjligheter inom färdtjänst och hemtjänst (Ds Fi 1985:11). I rapporten redogörsför den s. k. voucheridén som en väg att öka kostnadsmedvetandet ochvalfriheten. Något utarbetat förslag framläggs dock inte. () har nyligenslutfört en undersökning av vilka insatser de enskilda kommunerna gör förhandikappade. Undersökningen har redovisats i en rapport. ochhandikappiit-satserna i kommunerna 1985. Syftet med undersökningen var att göra en uppföljning ochanalys över hur socialtjänstlagen påverkar handikappades levnadsförhållanden.Avsikten var dels att få en översiktlig bild av den kommunalahandikappomsorgen, dels att få mera djupgående kunskaper på några områden omhur socialtjänstlagen påverkat handikappomsorgen i kommunerna och därmed levnadsförhållandenaför handikappade. Undersökningen bestod av två delar. I en landsomfattandedel fick samtliga kommuner besvara ett frågeformulär. Samma formulär sändesockså till de lokala HCK för att jämföra kommunernas svar mot handikapprörelsens.Den andra delen omfattade fem kommuner och var en fördjupningsdel. Av resultaten i undersökningen framgår att kommunernakommit olika SoU 1985/86:11 långt i sina insatser för äldre och handikappade.Till socialnämndens skyldigheter hör att upplysa om . 50 kommunerhade inte haft sådan verksamhet. Många kommuner hade informerat omsocialtjänsten men inte haft någon handikappanpassad information. Endasthälften av kommunerna hade haft uppsökande verksamhet bland handikappade, ochlika många hade inventerat antalet handikappade. Medverkan i samhällsplaneringenvar också ojämn. Socialnämnderna i 55 kommuner var inte remissinstanser iplaneringsfrågor. Även insatserna för sysselsättning varierade. avkommunerna hade inventerat möjligheterna att anställa handikappade i den egnaverksamheten. av kommunerna hade ett formaliserat samarbete medarbetsförmedlingen i syfte att ge handikappade arbete. Inom hemtjänst ochfärdtjänst fanns stora skillnader. 80 kommuner hade inventerat antaletkommuninvånare på institution. Delegationen för social forskning har en initiativgruppinom handikappområdet. Gruppen har i uppdrag att föreslå hur forskning medsamhällsvetenskaplig inriktning skall stimuleras på handikappområdet. Gruppenhar skrivit ett program som kommer att presenteras . Delegationen för utveckling av integrerad boendeservice ären delegation med företrädare för bostads-, social- och civildepartementen samtför och . Delegationen har i uppdrag attinformera om boendeservice, att bereda ärenden om statligt bidrag inom områdetsamt att sammanställa och redovisa erfarenheter av utvecklingsarbetet. Socialberedningen (S 1980:07) har i uppdrag att följa ochutvärdera socialtjänstreformen. Beredningen kommer att överlämna ettdelbetänkande. Beredningen beräknas avsluta sitt arbete . Statsrådet har efter regeringens bemyndigandetillkallat en arbetsgrupp för utredning av bl. a. behovet av åtgärder förandra grupper handikappade barn och ungdomar än dem som ingår i den nyaomsorgslagens personkrets. Arbetet skall ske med utgångspunkt iomsorgspropositionen och behandling av ärendet. Ålderdomshem och andra institutioner för äldre I budgetpropositionen (s. 130) föreslås 1 831 milj. kr.under anslaget G 1. Bidrag till social hemhjälp. Från anslaget betalasstatsbidrag till kommunernas kostnad för social hemhjälp åt äldre,handikappade och barnfamiljer. Statsbidraget består av två delar. Det är delsen prestationsrelaterad del i form av ett bidrag av . för varjeårsarbetare inom den sociala hemhjälpen, dels ett schablonbidrag på mellan 250och . per person i gruppen ålders- och förtidspensionärer. Enligtreglerna för bidraget måste hemhjälpen avse personer som har egen bostad. Frånanslaget anvisas också särskilda medel för utveckling och förnyelse av densociala hemhjälpen på lokal nivå. Flera motioner tar upp frågan om en utvidgadstatsbidragsgivning i syfte att ge ökat stöd till ålderdomshem. I motionSo215 av () yrkas att skall ge SoU 1985/86:11 regeringentill känna vad i motionen anförs om att statsbidrag skall utgå även I motion So223 av m.fl. (c) yrkas att riksdagenhos regeringen skall begära förslag till ekonomiskt stöd för att jämställaålderdomshemmen med (yrkande 3). I motion So241 av NilsCarlshamre m. fl. (m) yrkas att skall begära förslag till sådana bidrags-och låneregler att ålderdomshem inte missgynnas i jämförelse med andraboende- och vårdformer för äldre (yrkande 1). I den ovan nämnda rapporten. Sociala avgifter - problemoch möjligheter inom färdtjänst och hemtjänst (Ds Fi 1985:11), uppmärksammasatt statsbidraget och avgiftssystemet prioriterar eget boende framförålderdomshem. Enligt rapporten är det inte säkert att detta svarar mot allaäldres behov och önskemål. Det hindrar däremot utvecklingen av attraktiva,moderna och kanske relativt sett billiga ålderdomshem eller pensionärshotell.Det som borde övervägas, enligt rapporten, är införandet av ett neutraltavgiftssystem och neutrala statsbidrag. I förra årets budgetproposition uppmärksammades frågan omstatsbidrag till de kommunala ålderdomshemmen (prop. 1984/85:100 bil. Enligt propositionen kan man beräkna att kostnaderna för statsbidrag skulleöka med 500-600 milj. kr. om bidrag skulle utgå för personalen vidålderdomshemmen på samma villkor som för personalen inom den socialahemhjälpen. Socialministern anförde bl. a. att äldreberedningen (S 1981:01) somhar berett frågan har avstyrkt att statsbidrag införs till ålderdomshemmen.Enligt beredningen skulle bidrag kunna verka hämmande på förändringstakten ifråga om ålderdomshemsboendet. Socialministern var enig med beredningen ochunderströk angelägenheten av att det finansiella stöd som utgår tillombyggnad av ålderdomshemmen används. Han konstaterade också att statsbidragtill social hemhjälp utgår efter genomförd ombyggnad. Han erinrade även om attschablonbidraget (. per person i gruppen ålders- ochförtidspensionärer) utgör av bidraget. Schablonbidraget infördes föratt låta kommunerna själva bestämma inriktningen av insatserna. Konstruktionenutgår från uppfattningen att kommunerna själva bäst bedömer hur en bra omsorgskall ordnas och utvecklas efter lokala förhållanden. Socialministern betonadeatt det självständiga boendet inte får utvecklas på bekostnad av dem somalltjämt bor i ålderdomshem. Statsbidraget till social hemhjälp kan anlitas avkommunerna även för insatser inom ålderdomshemmen så länge dessa år kvar. Denekonomiska styrningen av äldreomsorgen har härigenom minskat väsentligt,framhöll socialministern. Utskottet behandlade flera yrkanden om statsbidrag tillålderdomshem i samband med förslagen i budgetpropositionen (SoU 1984/85:22 s.8). Utskottet avstyrkte en utvidgning av statsbidraget för social hemhjälp ochanförde följande. Enligt utskottets mening bör man sträva efter att inom ettservicehus kunna erbjuda olika omsorgsnivåer alltefter de boendes individuellabehov och önskemål. Härigenom kan de äldre bo kvar inom ett och samma servicehusoch där få en ökad grad av omsorg när så behövs. Servicehusen bör kunnatillhandahålla en sådan omsorg att de utgör ett lämpligt vårdalternativ mellan åena sidan eget boende och å andra sidan långtidssjukvården. SoU 1985/86:11Övergångsvis måste man dock räkna med att det fortfarande kommer att behövasanläggningar inom äldreomsorgen där helinackordering och tillsyn kan ges påungefär samma sätt som på ålderdomshemmen. Som anförs i propositionen är det vidare inget som hindraratt kommunerna använder statsbidraget till social hemhjälp till insatser föratt göra ålderdomshemmen bra så länge de finns kvar. Kommunerna har härigenomen betydande frihet att alltefter det lokala behovet erbjuda en god ochvarierad vård för de äldre. Den ekonomiska styrningen av äldreomsorgen harminskat väsentligt genom möjligheten för kommunerna att anlita statsbidragetäven för ålderdomshemmen. 1 ett yttrande till bostadsutskottet behandladeutskottet frågan om bostadslångivning till ålderdomshem (SoU 1985/85;4y). I denfrågan anförde utskottet följande. Denna utveckling - att pensionärerna blir äldre och attallt fler bor kvar längre i egen bostad - innebär att normalt serviceboende medi stort sett samma vårdnivå som ett eget boende inte alltid framstår som ettfullgott alternativ för den som måste flytta från sin ursprungligabostad. För att i dessa fall inte långtidssjukvården skall utgöra endakvarvarande alternativ behövs tillgång till en boendeform inom äldreomsorgendär helinackordering och tillsyn kan ges på ungefär samma sätt som påålderdomshemmen. Enligt utskottets mening bör det således även i fortsättningenfinnas en boendeform som ligger mellan å ena sidan eget boende/servicehusboendeoch å andra sidan vård inom långtidssjukvården. Detta boende kräver dock en godboendestandard som tillgodoser de äldres anspråk på frihet och integritet. Varoch en bör sålunda ha ett eget rum med större utrymme än vad som förekommer imånga ålderdomshem och med möjlighet att själv bestämma om möblering o. d.Toalett och dusch måste finnas till varje rum. Kokmöjlighet bör också finnas.Boendet bör grundas på personligt hyreskontrakt. Till boendet skall knytastillsyn och möjlighet till hjälp dygnet runt. Reglerna för bostadslån bör utformas så att de stimulerartill önskvärd utveckling och omstrukturering inom äldreomsorgen. mening bör därför reglerna i bostadsfinansieringsförordningenanpassas så att bostadslån kan utgå för att inrätta ett sådant boende somutskottet nu har angett, oavsett fråga om nybyggnad eller om om- ochtillbyggnad av ett befintligt ålderdomshem. Utskottet vill framhålla att det anförda inte innebär attutskottet förordar att ålderdomshemmen bevaras i befintligt skick. förordar är ett avsevärt bättre boende än ålderdomshemmen vanligenerbjuder, men med ett bibehållande av den omsorgsnivå ålderdomshemmentraditionellt håller. Det är fråga om ett självständigt boende, men med meraservice och personlig omvårdnad för de boende och med fler kollektivafunktioner i anslutning till bostaden. Vad gäller bostadslån bör därför sammaförutsättningar gälla som för andra former av serviceboende. , som i och för sig ansåg att de riktlinjersom angivits i propositionen möjliggjorde även den form av boende och vård somsocialutskottet förordat, föreslog att till klargörande av sininställning skulle ge regeringen till känna vad utskottet anfört (BoU1984/85:24 s. 11 f). Den åsikt som utskottet gett uttryck åt när det gällervillkoren för bostadslån innebär inte att utskottet ändrat inställningbeträffande statsbi- dragsreglernaför social hemhjälp. Utskottet kan sålunda inte biträda SoU 1985/86:11 förslagetatt utvidga bidragsrätten till att omfatta även personalen på de Utskottet vill i övrigt hänvisa till det fortsatta arbetetmed att förbättra boendeförhållandena för äldre och handikappade.