bet · G901TU17 · 1985-12-31 00:00:00 — om anslag till , m.m. (prop. 1985/86:100 bil.8) 1 dettabetänkande behandlas regeringens förslag för nästa budgetår beträf fande investeringar m.m. för samt i anslutning härtill fram förda yrkanden i ett 50-tal motioner. Iett inledande avsnitt om järnvägspolitikens inriktning m.m. erinrar utskottetom järnvägspolitiska beslut. Med fasthållande vid beslutet avstyrksett antal motioner (m, fp, c, vpk) om mer eller mindre långtgående ändringar ide fidigare ställningstagandena beträffande detsamma. Regeringensanslagsäskanden m.m. tillstyrks under samtliga punkter, i samband varmedmofionsyrkanden (m) om minskningar av anslagen avstyrks. En rad mofioner omvästkust- och Bohusbanorna föreslås - under hänvisning till bl.a.propositionens förslag i denna del - lämnade utan åtgärd. Även ett antalmotioner om serviceförbättringar m. m. anses kunna lämnas utan åtgärd - medhänvisning till Qolårefs uttalanden i berörda frågor. Detsamma gäller motionerom järnvägsfrågor i , m.m., medan motionsyrkanden om den s.k.Arlandapendeln samt om med bibanor avstyrks. Vidareavstyrks - under hänvisning bl.a. till den fortlöpande och långsiktigainvesteringsplanering som pågår inom SJ samt beslutsordningen m.m. beträffandeinvesteringarnas genomförande ett antal motionsyrkanden om upprustning ochutbyggnad av skilda bandelar och andra anläggningar. Med anledning avutskottets ställningstaganden har 22 reservationer och 2 särskildayttranden avgivits (s. 34 ff.). Regeringensförslag i proposition 1985/86:100 bilaga 8 (kommunikations departementet)under avsnitt (s. 64-92), punkterna D I.-D4., tillmedelsanvisning m.m. under de skilda anslagen innebär atttill Investeringar i järnvägens infrastruktur för /87 anvisasett reservationsanslag på . (punkt D 1. 1 1985/86. att till Investeringar i trafikrörelsens fastaanläggningar vid statens järn- /86:17 vägar för /87anvisas ett reservationsanslag pä . (punkt D 2. att regeringen bemyndigas att för statens järnvägarfastställa en övre gräns för värdet av hyresköpsavtal och längtidsförhyrning(leasing) av rullande materiel (punkt D 2. att till Ersättning till för köp avvissa tjänster för /87 anvisas ett reservationsanslag på1366000000 kr. (punkt D 3. ö»forslingsbidragetslopas fr. o.m. den Ijuli 1986 (punkt D 3. att till Försvarsinvesteringar vid /87 anvisas ett reservationsanslag på . (punkt D 4. Vidare har regeringen föreslagit att, i enlighetmed vad i propositionen har anförts (s. 64-77), godkänna att statensjärnvägarger aktieägartillskott i bolag vars aktier förvaltas av statensjärnvägar. 1985/86:T203 av (vpk) vari yrkas attriksdagen beslutar uttala sig för att SJ :s vagn verkstad i återöppnasoch att SJ:s centrala verkstäder i byggs ut. 1985/86:T21I av m.fl. (c) vari yrkas, såvittnu är i fräga (yrkandena 6-10), 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs omförbättringen av SJ:s service, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna vad som i motionen anförs omytterligare privatisering av vissa delar av den verksamhet somTrafikrestauranger bedriver i syfte att förbättra servicen, 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna vad som i motionen anförs medanledning av SJ: resultatutveckling, 9. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs ominvesteringar och underhåll på det ersättningsberättigade nätet med bl.a.AMS-medel, 10. attriksdagen beslutar hänföra till SJ:s riksnät. 1985/86:T2I7 av (vpk) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs omde stora trafik- och miljömässiga fördelarna som en elektrifiering av bananBastu-träsk-Skelleftehamn skulle medföra. 1985/86;T219 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs omåtgärder för att stimulera och utveckla turistprojektet . 1985/86:T220 av m.fl. (vpk) vari yrkas, såvittnu är i fråga (yrkande I), attriksdagen beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionenanförs om a) styrandeåtgärder i det fall utvecklingen mot ökande kombitrafik /86:17skulle stagnera, b) attvägtrafikmodellen genomförs fullt ut, dvs. direktavskrivning till avinfrastrukfurinvesteringarna i affärsbanenätet, c) påskyndning avkapacitetsutbyggnaden , d) fortsattupprustning av , e) satsningpå nya terminaler för rundvirke, 1985/86:T225 av och (bådavpk) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna aftbandelen överförs till riksnätet. I985/86:T226 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionenanförs om dess medverkan till att smalspårsbanan kostnadsfrittöverlämnas till berörda kommuner. I985/86:T237 av . och (båda c) vari yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 2), att beslutarsom sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om utbyggnadav järnvägsförbindelserna från genom till som en del iett större järnvägsnät med anknytning till kontinenten. 1985/86:T240 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen anhåller om att initiativ tas till en utredning, somklarlägger förutsättningarna för en ny järnvägslinje Göteborg-Jönköping-Stockholmmed ny bana på sträckan . 1985/86:T241 av och (båda s)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförs om bättre service pä tågresor. 1985/86:T257 av och (båda c) vari yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 3), att som sinmening ger regeringen till känna att järnvägstrafiken rustas upp på sätt somanförs i motionen. 1985/86:T260 av m.fl. (vpk) vari yrkas, såvittnu är i fråga (yrkande I delvis), aft som sin mening ger regeringentill känna att västkust- och Bohusbanornas kapacitet byggs ut. 1985/86:T261 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär en investeringsplan för upprustning, samtatt härvid prövas om en ändrad sträckning från över mot tillKarlstad och innebär fördelar ur näringslivs- och beredskapssyn-punkf. 1985/86:T264 av () och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna att tåg somgår igenom en kommuns centralort normalt skall göra uppehåll där i enutsträckning som gör det möjligt för kommuns invånare att i rimlig grad ha denegna kommunen som utgångspunkt för resor. 1985/86:T265 av MarianneAndersson m.fl. (c, s, m, fp) vari yrkas aU /86:17 som sinmening uttalar att persontraflk bör återupptas i lämplig omfattning vidVårgårda järnvägsstation. 1985/86:T269av m.fl. (s) vari yrkas att hos regeringen begär förslagtill upprustningsplan för elektrifiering och förlängning av Västerdalsbanan ienlighet med motionens förslag. 1985/86:T272av m.fl. (c) vari yrkas, såviu nu är i fråga (yrkande 3), aftriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs omsatsning på en skandinavisk järnvägslänk. 1985/86;T281av m.fl. (c, s, m, fp) vari yrkas att beslutar att somsin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om utbyggnaden avvästkustbanan. 1985/86;T282av m.fl. (fp) vari yrkas att söm sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförs angående en ny samhällsekonomisk utredningav konsekvenserna av en investering i snabbtåg. 19S5/86:T284av och (båda c) vari yrkas att riksdagenbegär att regeringen återupptar diskussioner med SJ och övriga nordiskajärnvägsförvaltningar angående återinförande av ett nordiskt ungdomsresekort. 1985/86:T288av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna att SJ får i uppdrag att uppta förhandlingar med finska VR om eneffektivisering av järnvägstransporterna på sträckan . 1985/86:T291av och (båda fp) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angåendeprojektering av tunnel genom . 1985/86:T294av och (båda c) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs om elektrifiering ochåteruppbyggnad av Västerdalsbanan, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs om återupptagande avpersontrafiken pä sträckan , 3. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs om upprustning av helainlandsbanan, 4. att som sin meningger regeringen fill känna vad som i motionen anförs om upprustning av bananOrsa-Bollnäs, 5. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs om snabba tågförbindelsermellan och . 1985/86:T30I av BoSödersten m.fl. (s) vari yrkas au som sin /86:17 meningger regeringen till känna vad som anförs i motionen om behovet av förbättradetågförbindelser till och frän regionen . 1985/86:T304av och (båda s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffandebehovet av upprustning och standardförbättring av norra stambanan. 1985/86:T309av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförs om elektrifiering av järnvägenMalmö-Ystad. 1985/86:T316av () vari yrkas att hos regeringen begärutredning och förslag om ett elekfrifieringsprogram för hela järnvägsnätet. 1985/86:T324av m.fl. (c) vari yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 2), attriksdagen beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförs beträffande bättre ortnamnsskyltning längs järnvägarna. 1985/86:T327av och (båda fp) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffande projektering avvästkustbanan och för utbyggnad till dubbelspår samt upprustning avdesamma, 2. att begär attregeringen låter utreda frågan om eventuell ändring av järnvägssträckanKöpenhamn-Göteborg-Oslo med sträckning över StrömstadSvinesund, 3. att hos regeringenbegär undersökning av möjligheterna om fler och bättre förbindelser mellanGöteborgUddevalla-Göteborg. 1985/86;T328(delvis) av m.fl. (s,m,fp,c) vari yrkas a« som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om önskvärdasörmländska trafiklösningar i vad avser järnvägar. 1985/86:T329av m.fl. (m) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna att rabatfsystemet för pensionärer bör bibehållas. 1985/86:T339(delvis) av m.fl. (s) vari yrkas aU som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om dubbelspår påvästkustbanan och upprustning av . 1985/86;T340av m.fl. (vpk) vari yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 2 och3), 2. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs om byggande avArlandapendel, 3. att beslutar att somsin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om ökning avanslagen till kollektivtrafikutbyggnad i i övrigt. 1985/86:T352 av Lars-OveHagberg (vpk) vari yrkas att som sin /86:17 mening gerregeringen till känna att bandelen Malungsfors-SälenSärna bör återuppbyggas. 1985/86:T353av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att beslutar aft somsin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffandeupprustningen av stambanan norr om och banrätning sträckanBasfufräsk-Jörn, 2. aft beslutar att somsin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffande enstudie av förutsättningarna att anlägga fler sidospår, 3. att beslutar att somsin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffandeindustrispär HusumÖrnsköldsvik, 4. att beslutar att somsin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffande en allmänupprustning och nyanläggning för el- och driftsanordningar i norra , 5. att beslutar att somsin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffande attökad jour- och beredskapstjänstgöring efter norra stambanan utreds, 6. att beslutar att somsin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffande ettnytt stationshus i . 1985/86:T354av () vari yrkas att beslutar som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförs om järnvägstrafiken iMälardalen. 1985/86;T355av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförs om behovet av ökade säkerhetsåtgärder inomstatensjärnvägar (SJ). 1985/86:T356av (vpk) vari yrkas aft som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförs om sovvagnsförbindelser till Storumanm.m. 1985/86:T357av (vpk) vari yrkas aft som sin mening tillregeringen uttalar vad som i motionen sagts om tåguppehåll på stationerna ochen fullgod godsservice såväl för företag som enskilda. 1985/86:T359av m.fl. (fp) vari yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 1-4), 1. att hos regeringenbegär en studie av skilda trafikslags alternativa samhällskostnader, 2. att som sin meningger regeringen fill känna vad som i mofionen anförs angående en uppdelning avSJ i en "ban-" och en "drift-del" och att driftdelenöverförs i aktiebolagsform, 3. att hos regeringenbegär att SJ påskyndar projekteringen av spårutbyggnad i ochdubbelspår på , 4. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs angående trafikcentra. 1985/86;T36I av UllaTilländer och (båda c) vari yrkas att /86:17 riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angåendeupprustning och utbyggnad av partiellt dubbelspår på . 1985/86:T362av () vari yrkas aft beslutar att hos regeringen begäraen utredning angående totalekonomin för satsning på järnväg alternativtmotorväg enligt de riktlinjer som redovisats i motionen. 1985/86;T402av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om behovet av enjärnvägsförbindelse fill . 1985/86:T409av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförs beträffande säkerheten vidjärnvägsövergångar. 1985/86:T414av m.fl. (m) vari yrkas, såvitt nu är i fräga (yrkandena 56, 8,9 och 11 delvis), 5. att tillInvesteringar i trafikrörelsens fasta anläggningar vid statensjärnvägar /87 anvisar ett reservationsanslag på 111 milj.kr., 6. att till Ersättningtill för köp av vissa tjänster för /87 anvisarett reservationsanslag på , 8. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs under rubrikenUtförsäljningar av statliga företag, 9. att tillInvesteringar i järnvägens infrastruktur för /87 anvisar ettreservationsanslag pä 660 milj. (delvis) att som sin mening ger regeringen fill känna vad som imotionen anförs under rubriken av del av SJ:s ochluftfartsverkets investeringar. 1985/86;T416av m.fl. (c,s,m,fp) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna behovet av en fortsatt upprustning avjärnvägslinjen till elektrifierings-standard ochbehovet av en allmän förbättring av järnvägstrafiken till och från . 1985/86:T417av m.fl. (c, vpk) vari yrkas Latt som sin mening ger regeringen till känna aft påbörjadeupprustningsarbeten skall återupptas och fullföljas enligt tidigare investeringsplanpå södra del, 2.att som sin mening ger regeringen till känna att målsättningen skallvara att rusta upp hela den södra delen så att en obruten inlandsbanaerhålls. 1985/86;T424av m.fl. (m) vari yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 20), attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs omstatensjärnvägar. 1985/86:T426 av . (c) vari yrkas aU hos /86:17 regeringen begärätgärder för att återställa Bollnäs-Orsa-banan till normal godsbanesfandard. 1985/86:T427av och i (båda c) vari yrkas att hosregeringen begär att en kommitté tillsätts för att utforma en försöksverksamhetmed persontrafik på Dellenbanan. 1985/86:T437av m.fl. (c) vari yrkas, såvitt nu är i fräga (yrkande 4), attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motion 1985/86:A497 (c) anförs om a)en järnvägsförbindelse fillArlanda, b)en Qärrtågsstation vid norrastambanan, c)järnvägsfrågor på ochi . 1985/86:A446 av och (båda fp) vari yrkas, såvitt nu är ifråga (yrkande 4), att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförs om förstudier för . Riktlinjernaför järnvägspolitiken och verksamheten inom har lagts fast genom1985 års järnvägspolitiska beslut (prop. 1984/85:114, , rskr. 348), genomvilket de finansiella kraven på SJ ändrats och en koncernstrategi för samarbetemellan SJ och dotterbolagen liksom mellan de olika dotterbolagen lagts fast.SJ;s styrelse skall ha det samlade ansvaret för koncernfrågorna och såledesfungera som koncernstyrelse. Ett särskilt förvaltningsbolag, AB Swedcarrier,har fått det samordnande ansvaret inom koncernen. Det järnvägspolitiskabeslutet utgör en vidareutveckling och konkretisering av 1979 ärstrafikpolitiska beslut (prop. 1978/79:99, , rskr. 419) som utgör grundenför den stafiiga trafikpolifiken i stort. Innebördenav järnvägspolitiska beslut är bl.a. att staten genom nedskrivning avstatskapital samt ändrade avskrivnings- och förräntnings-regler fr.o.m. den Ijuli 1985 svarar för en större del än tidigare av kostnaderna förinfrastrukturen, dvs. Härigenom har SJ fått en rimligare ekonomiskmålsättning än tidigare och därmed ökade förutsättningar att utvecklaslångsiktigt som konkurrenskraftigt företag pä transportmarknaden. Samtidigtsom staten tagit ett ökat ansvar för järnvägens infrastrukturkostnader harkraven skärpts på SJ att leva upp till de nya ekonomiska målen. En stor del avdet statliga villkorliga förräntningskravet har exempelvis ersatts med eftovillkorligt ränfekrav. Vidare skall eventuella underskott i verksamheten tasupp i SJ:s balansräkning. Likviditetsunderskoft på grund av underskott iverksamheten måste täckas genom att SJ lånar erforderliga medel iriksgäldskontoret vilket medför krav på återbetalningsskyldighet och ränta.Inom SJ kommer dessutom fr.o.m. den 1 januari1986 eft internt avgiftssystem för utnyttjande av bannätet att sätta TU1985/86:17 ökad press på person- och godstrafiken att förbättra lönsamheten. En vikfig del i den nya järnvägspolifiken är satsningen påkombitrafiken, dvs. i första hand transport av trailers pä järnväg. Målet äratt uppnå en årsvolym på . Ett särskilt kombibolag meduppgift att svara för och påskynda utvecklingen av kombitrafiken startades den1 . Kombibolaget ägs gemensamt av SJ och företag såväl inom som utomSJ-koncernen. I den järnvägspolitiska propositionen framhölls behovet aven fortsatt hög investeringsnivå i järnvägssystemet. Det krävs enligtpropositionen betydande satsningar för såväl upprustning av infrastrukturen sommodernisering av den rullande materielen. För att förbättra den svenska industrins möjligheter tillsnabba och tillförlitliga transporter till kontinenten träffade SJ år 1984tillsammans med järnvägsförvaltningarna i och enöverenskommelse om utbyggda förbindelser bl.a. genom en ny tågfärjeled mellanHelsingborg och (). Den nya leden beräknas öppnas för trafiki , då upprustningen av transitvägen genom tillkontinenten också skall vara klar. I syfte att bl.a. minska risken förstörningar i tågfärjetrafiken till kontinenten har vidare regeringen gett SJ iuppdrag aft tillsammans med AB Swedcarrier utreda förutsättningar för attytterligare utöka kapaciteten på leden och att utarbeta ett förslag tillutformning av en kompletterande tågfärjeförbindelse mellan och kontinenten. Den av är 1979 beslutade prövningen av denfortsatta persontrafiken vid de trafiksvaga järnvägslinjerna slutfördes i alltväsentligt under /85. Prövningen i det nu aktuella skedet haromfattat ett 30-tal bandelar. Av dessa har åtta () förts över tillriksnätet, vilket innebär aft fortsatt persontrafik i statens regi är tryggad.För tre bandelar () har avtal slutits om fortsatt trafik itrafikhuvudmännens regi. För övriga bandelar () har beslut fattats omatt föra över trafiken till enbart landsvägsbuss, också i huvudmännens regi. flesta fall har omläggningarna genomförts, men för vissa kortare bansträckoravvaktas vägupprustningar m. m. 1 Järnvägspolitikens inriktning, m.m. Genom järnvägspolitiska beslut (prop.1984/85:114, , rskr. 348) har, såsom föredragande departementschefenframhåller, en grund lagts för en positiv utveckling av verksamheten inomSJ-koncernen - både vad gäller den spårbundna verksamheten och den kompletterandeverksamheten i bolagsgruppen. SJ har fått en mer rimlig ekonomisk målsättningsamtidigt som kraven på SJ att uppnå de nya målen skärpts väsentligt. strategi förkoncernsamverkan har lagts fast. är koncernsty- /86:17relse medan förvaltningsbolaget ansvarar för den operativasamordningen mellan SJ och dotterbolagen samt mellan de olika doUerbolagen. Framtill järnvägspolitiska beslut har, vidare enligt propositionen,statsmakternas intresse i första hand koncentrerats till SJ:s ekonomi, vilketockså varit naturligt med hänsyn till de ekonomiska problem som funnits ochfortfarande finns i järnvägstrafiken. Genom beslutet sägs det nu bli naturiigtatt intresset i ökad utsträckning koncentreras pä den ekonomiska situationenför koncernen som helhet. kommer det alt finnas bådekoncernresultaträkning och koncernbalansräkning, vilket anses komma att underiättajämförelser med andra koncerner och göra det möjligt att mäta effekfiviteten ihela koncernen i termer av t.ex. soliditet och räntabilitet. SJbetonar i sin senaste anslagsframställning att man ser järnvägspolitiskabeslut som ett första steg mot en s. k. vägtrafikmodell för SJ. Det är enligtSJ:s uppfattning angeläget att statsmakterna beslutar att gå vidare påvägen mot en fullständig sådan modell. järnvägspolitiska propositionen redovisade föredraganden en positiv syn påden renodlade vägtrafikmodellen som innebär att staten tar det fulla ansvaretför järnvägens infrastrukturkostnader och att SJ belastas med särskildaavgifter för utnyttjandet av infrastrukturen. Föredraganden framhöll dock aUskillnaderna mellan den "interna vägfrafikmodell" som då föreslogs ipropositionen och den renodlade modellen inte var så stora aft det fannstillräckligt starka skäl aU ta steget fullt ut. Huvudmotivet för att välja deninterna modellen var att SJ även bör ha kravet på sig att förräntainvesteringarna i infrastrukturen så långt detta är möjligt. Medden på grundval härav föreslagna investeringsmodellen och det modifieradekostnadsansvaret ansågs SJ få långsikfiga förutsättningar att utvecklas som eftkonkurrenskraftigt företag. Utskottet, som fann det vara av största vikt aft såkunde ske, ansåg också för sin del de framlagda förslagen vara väl ägnade attläggas till grund för beslut i frågorna härom och tillstyrkte följaktligendesamma. Därmed avstyrktes vissa mofionsledes framförda förslag om införandeav en s.k. extern vägtrafikmodell. Skillnadenmellan den externa vägtrafikmodellen och den interna modell som avföredraganden förordades angavs i första hand vara att avgifterna förutnyttjandet av infrastrukturen i det seriare fallet interndebiteras i syfteatt fördela kostnaderna inom verket, medan de med den externa modellenlevereras direkt in till statsverket. Båda modellerna ansågs enligt utskottetgöra det möjligt aU på ett bättre sätt än tidigare fördela SJ:s kostnader övertiden med hänsyn till trafikvolymens och därmed intäkternas utveckling. Vidarekonstaterades aft SJ med båda modellerna kunde ges de förutsättningar sombehövs för att verket långsiktigt skall kunna utvecklas som affärsföretag. Utskoftetsade sig dela uppfattningen att huvudmotivet för att välja en intern vägtrafikmodell vore att SJ bör ha krav på sig att förränta investe ringar inte bara i rullande materiel utan också i fasta anläggningar så långt det finns förutsättningar för detta. Den externa vägtrafikmodellen, som ju 10 innebär att alla nyainvesteringar i infrastrukturen direktavskrivs, skulle /86:17 enligtutskottets uppfattning medföra betydande svårigheter att åstadkomma ett systemsom ställer samma krav på avkastning pä investeringar i infrastrukturen som medden interna modellen. Utskottet fann det därför i vart fall inte ännu föreliggatillräckligt starka skäl för att ta steget fullt ut och förorda en externvägtrafikmodell. Utskottetär alltjämt av samma uppfattning och kan inte finna skäl föreligga att redan nufrångå 1985 ärs riksdagsbeslut i dessa frågor. Under hänvisning härtillavstyrks yrkandet i motion T359 (fp) om en uppdelning av SJ i en"ban-" och en "driftdel" samt att driftdelen överförs iaktiebolagsform. Vidare avstyrks motionärernas yrkande att till grund förbeslut om en ändrad järnvägspolifik en studie begärs av om skildatrafikslags alternafiva samhällskostnader.