bet · G901AU11 · 1985-12-31 00:00:00 — a. haft att ta hänsyn till remissopinionen, detstatsfinansiella lägel samt pågående arbete i andra utredningar, t. ex.rehabiliteringsberedningen. Utskottet har tidigare i betänkandet redovisat dearbetssökande med handikapp med fördelning efter arbetshandikapp. Där framgåratt mer än var tredje sökande är rörelsehindrad, medan nästan var femte sökandehar socialmedicinska handikapp samt en lika slor andel "övriga"somatiska handikapp. Det bör emellertid framhållas alt de regionala och lokalavariationerna är stora. I storstadsregionerna är 1. ex. andelen sökande medsocialmedicinska handikapp i allmänhet större än riksgenomsnittet. uppfattning är det vikligl all man lar hänsyn till dessa skillnaderoch förutsättningar vid valet av ålgärder. Vidare vill utskottet framhålla betydelsen av att mankoncentrerar de sysselsättningsskapande åtgärderna för handikappade på dennagrupp på arbetsmarknaden. Det förekommer all man från olika håll vill vidgadessa ålgärder till att även gälla andra grupper på arbetsmarknaden, t. ex. helagruppen invandrare, dvs. även de som inte är arbetshandikappade. Utskottet haremellertid den bestämda uppfattningen att detta skulle vara olyckligt. Despeciella behov som kännetecknar andra utsatta grupper på arbetsmarknaden fårman möta med särskilt anpassade åtgärder eller med de ordinarie medel som stårlill buds, beredskapsarbeten, arbetsmarknadsutbildning osv. Del bedrivs ocksåett fortlöpande arbete med det syflel, t. ex. försök i några kommuner medsärskilda insatser för invandrare. Med hänsyn till det anförda bör de i sammanhangetbehandlade motionerna i aktuella delar inte föranleda någon åtgärd. Utskottet tar härefter upp motion 1985/86;A216 av RuneGustavsson m. fl. (c) om bl. a. förnyelsefondernas användning för att gynna dehandikappade på arbetsmarknaden. Möjligheterna att utveckla arbetsplatserna ochanpassa utbildningen så att den öppna arbetsmarknaden blir tillgänglig för allaskulle öka avsevärt om dessa medel kunde användas för att stötta dehandikappades situation, menar motionärerna. Utskottet vill erinra om att förnyelsefonderna, vilkamotionärerna synes syfta på, skall ge de anställda ökade möjligheter tillutbildning och utveckling. De får därrhed större möjligheter att möla de kravsom den tekniska utvecklingen på arbetsmarknaden kommer alt ställa. Det finnsanledning utgå från att även de på arbetsplatsen som har nedsatt arbetsförmågakommer i fråga för dessa insatser. Del ankommer emellertid på parterna påarbetsmarknaden att ta ställning lill hur medlen skall användas. Något särskiltuttalande om medlens användning, som motionärerna förespråkar, kan utskottetsålunda inte ställa sig bakom. Mofionen bör därför avslås. Slutligen lar utskottet i detta avsnitt upp två motionerom insatser för svårplacerade i . I mofion 1985/86:A256 av 81 6 1985/8Ö. (s) framhålls att en väsentlig del av antalet arbetslösa i AU 1985/86:11Stockholms län utgörs av arbetshandikappade. Den sociala problematiken i ettstorsladslän som Slockholms län har därvid en särskild betydelse. I. gruppenarbetslösa finns ell allt större inslag av personer med socialmedicinskaproblem, som i många fall omöjliggör en direkt anpassning i öppna marknaden.Härtill kommer alt inslaget av invandrare är större i länet än i riket. Blandinvandrarna är arbetslösheten dubbelt så hög som för andra. resurser beskrivs emellertid somotillräckliga. I motionen föreslås därför bl. a. att Samhällsföretag,offentligt skyddad verksamhel och arbetsförmedling skall utökas. Dessutom ansermotionärerna all invandrare skall kunna placeras i skyddat arbete om kultur,språk eller hög ålder var för sig eller tillsammans ulgör ell hinder förarbetsplacering i öppna marknaden. Åven i motion 1985/86:A455 av Margö m.fl.(vpk) begärs särskilda insatser på arbetsmarknaden i . I dellasammanhang behandlas vad som anförs i motionen om insatser för arbetslösa medsocialmedicinska handikapp. Motionärerna framhåller bl. a. att del ofta krävsmassiva insatser för all ordna sysselsättning/arbete för den gruppen. Imotionen föreslås all de olika insatser som prövats för arbetssökandemed socialmedicinska handikapp utvärderas. Därefter kan man ta slällning fillvilka insatser som skall prioriteras. Slutligen anförs all arbetsmarknadsverketsnya inriktning med sikte på ökad service inle får innebära minskade resurserför de arbelssökande med socialmedicinska handikapp. Ulskotlet är medvetet om att det faktum altarbetsmarknadssituationen i stort i har mänga positiva inslaginte innebär all det saknas problem på arbetsmarknaden. Inte minsl ellförhållandevis stort antal arbetssökande med socialmedicinska handikapp ställerspeciella krav på samhällets insatser. Som utskottet tidigare framhållit är detbetydelsefulll all man lar hänsyn lill hur de arbetssökande är fördelade påolika handikapp när insalserna skall bestämmas. I ell län med förhållandevismänga sökande med socialmedicinska handikapp är del inle minst angeläget medett.nära samarbete mellan arbetsförmedlingen och andra huvudmän som ,m.fl. Regeringen har för övrigt under innevarande budgelåravsatt särskilda medel till försöksverksamhet med effektivare användning avrehabiliteringsresurserna i länet. Försöksverksamheten bedrivs i samarbetemellan berörda huvudmän och ingår i de försök som bedrivs avrehabilileringsberedningen. Utskottet utgår från alt man vid fördelningen avresurserna mellan länen tar hänsyn till arbetslöshetens sammansättning iStockholms län. Av betydelse i sammanhanget är den pågående omorganisationen avarbetsmarknadsverket som bl. a. syftar lill en förstärkning avarbelsförmedlingens resurser. Utskottet anser slutligen att det i första hand börankomma på AMS och länsarbetsnämnden alt ta iniiialiv lill utvärdering av deprojekt som pågår inom länet. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna1985/86:A256 och 1985/86;A455 i här aktuella delar. AU 1985/86:11 460 798 000' 'Häri ingår medel för förvaltningskostnader som fr. /86 beräknas under anslaget Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader. Frånanslaget finansieras anordnande och drift av arbetsmarknadsinstituten ()samt metodutveckling, forskning och personalutbildning inom den yrkesinrikladerehabiliteringen. Beräknadändring 1986/87 rehabilitering 452 675 000 507 399 000 -I- 30 509000 -I- 22 910 000 Förvaltnings kostnader' 8 123 000 - - - 460 798 000 507 399 000 -f 30 509 000 -I- 22 910 000 'Förvaltningskostnadernabehandlas fr,o,m, budgetåret 198.5/86 under anslaget Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader. Regeringen föreslär i budgetproposifionen underpunkt C 3(s. 131-134) att till Yrkesinriktad rehabilitering för budgetåret1986/87 skall anvisa ett reservationsanslag av . Anlalel personer inskrivna vid arbetmarknadsinstitulen() i medellal var 5 500. I medelsberäkningen för nästa budgetår om 530 309 000 kr.ingår bl. 2,5 milj. kr. för tillfälliga förstärkningar av på orter medstörre företagsnedläggningar eller personalinskränkningar. I proposifionen anförs att ökade insatser för att motverkaalt handikappade ungdomar blir förtidspensionerade är mycket angelägna ochbrådskande. a. har AMS försöksverksamhet med inriktning på handikappadeungdomar visal alt det är möjligt all bereda ett antal av dessa ungdomararbete i stället för pension. Försöksverksamheten bedrevs i fyra län underbudgelårel 1983/84 och omfattade 547 personer . Mer än hälften avdessa kunde placeras i arbete, utbildning, praktik eller annan åtgärd, sombedömdes kunna leda lill arbete. fick varaktiga arbeten underförsöksperioden. Försöksverksamheten för handikappade ungdomar, som uppbärsjukbidrag eller förtidspension, föreslås bli utvidgad och omfatta hela riket.För ändamålet bör AMS få disponera 10 milj. kr. Rehabilileringsberedningen bör fortlöpande informeras omverksamhelen och erfarenheterna av den. Försöket förutsätts bli utformat sä allverksamheten efter försökstiden kan övergå i den reguljära verksamhelen vidarbetsförmedlingen och . Försöksverksamheten skall utvärderas. Kostnadernahärför skall betalas av projektmedlen. En utvärdering av de samhällsekonomiskaeffekterna bör enligt propositionen kunna göras inom ramen för det arbete somdelegationen för arbetsmarknadsforskning (EFA) bedriver. Slutligen understryks vikten av att försäkringskassornanoggrant prövar möjligheterna att vidta rehabilileringsåtgärder i del enskildafallet innan de beslular om sjukbidrag eller pension. Ulskoltet vill stryka under den betydelse har när detgäller att erbjuda sökande med arbetshandikapp de förberedande ålgärder i formav arbets-prövning, träning och vägledning som behövs innan en arbetsplaceringkan bli aktuell. Vad som anförs beträffande en utvidgning avförsöksverksamheten för de handikappade ungdomarna framstår som mycketangeläget. Kan de unga handikappade med intensifierade insatser komma ul påarbetsmarknaden i stället för att förtidspensioneras innebär della inle barafördelar för den enskilde, ulan även för samhällsekonomin. I molion 1985/86: A265 av () och KarinIsraelsson (c) behandlas frågan om de s. k. uppsökarmedlens användning bland deutvecklingsstörda. Mofionärerna föreslår all medlen särskill bör avseinsatserna bland denna grupp handikappade. Som redovisats ovan skall den uppsökande verksamheleninriktas på unga personer som uppbär förtidspension eller sjukbidrag. Motbakgrund av att de psykiskt utvecklingsstörda utgör en betydande del av dessafinns det enligt utskotiets uppfattning anledning ulgå från alt de kommer altomfattas av verksamheten. Del fär emellertid ankomma på arbetsmarknadsverketalt närmare lägga upp verksamhelen. Som redovisas i propositionen är avsiktenall rehabilileringsberedningen skall informeras om insalserna och erfarenheternaav dessa. Motion 1985/86; A265 avstyrks i denna del med hänvisning till vadovan anförts. Utskottet tillstyrker den begärda medelsanvisningen tillanslaget Yrkesinriktad rehabilitering. Anslaget bör således föras upp med : för /87. AU 1985/86:11 Särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning 1984/85 Utgift 2 563 264 000' 1985/86 Anslag 2 691 714 000 1986/87 Förslag 3 164 994 000 'Häri ingår medel för förvaltningskostnader som fr. /86 beräknas under anslaget förvaltningskostnader. AnslagetSärskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning omfattar delanslagenArbetshjälpmedel ål handikappade, Näringshjälp och Anställning med lönebidrag. Beräknad ändring 1986/87 118 488000 140 760 000 -1-24 240 000 + 6 455 000 - -I- 25 600 000 2 415 766000 2 550 954 000 -I- 399 546 000 -I-441 225 000 29 010000 _ _ _ 2 563264 000 2 691 714 000 + 423 786 000 + 473 280 000 ' Kostnader för Näringshjälp har t, o. m. budgetåret1985/86 betalats av medel som anvisats under Arbetshjälpmedel åt handikappade. Förvaltningskostnaderna behandlas fr,o,m, /86 under anslaget Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader, Regeringenföreslår i budgetpropositionen under punkt C 4 (s. 135 143) att 1. skall godkännavad som har anförts om ändrade regler för bidrag till Arbetshjälpmedel åthandikappade och Näringshjälp, 2. till Särskildaåtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning för /87 skallanvisa ett förslagsanslag av 3 . AU 1985/86:11 omfattar bidrag till arbetsbiträde,särskilda anordningar pä arbetsplatsen, speciella arbetstekniska hjälpmedelsamt stöd till motorfordon. Från denna anslagspost betalas även utgifter förnäringshjälp i form av bidrag och lån. Arbetsmarknadsverkels beslut i fråga omarbeishjälpmedel framgår av nedanstående tabell. På senareår har datatekniken fäll en allt större betydelse på hjälpmedelsområdet. Redannu finns arbetsplatser, där mikrodatorer har försetts med utrustning förpunktskrift, syntetiskt tal eller annan utrustning som behövs för alt människormed olika handikapp skall kunna arbeta med dem. I propositionen föreslås att 10 milj. kr. skall tillförasde under anslagsposten Arbetshjälpmedel åt handikappade beräknade medlen föratt ge arbetsmarknadsverket möjlighet att bekosta avancerade tekniska hjälpmedeli samband med arbetsplaceringar av handikappade sökande. Härigenom bör enligtpropositionen bl. a. möjligheterna öka att få till stånd varaktigaanställningar för de unga handikappade som kommer att omfattas av denföreslagna uppsökande verksamheten. Om det finns särskilda skäl bör ocksåbidrag kunna lämnas till sådan utrustning ål en anställd, som har blivithandikappad. Vidare förordas att AMS fär använda 2 milj. kr. av medellill Arbetshjälp-medel åt handikappade för extern konsulthjälp i vissa frågorrörande arbetsplatsanpassningar. I många fall behövs dessutom ett arbetsbiträde, som kanfungera som ett "mänskligt hjälpmedel" i arbetssituationen. ex. gälla en teckenspråkstolk eller läshjälp. I propositionen tillstyrksAMS förslag att bidraget skall fördubblas och kunna lämnas med upp lill 50 000kr. Kostnaden härför beräknas lill 15 milj. kr. I syfte att underlätta för handikappade att förvärvsarbetaeller skaffa utbildning med yrkesinriktning lämnar samhället stöd tillhandikappades bilinnehav. genomfördes vissa förbättringar avdet arbets- föreslås all inkomslgränsen för AU 1985/86:11bidrag lill anskaffning av bil justeras uppåt, så att helt bidrag kan lämnasvid inkomster upp lill . Möjligheten att erhålla bidrag tillanskaffning av motorfordon skulle därmed upphöra vid inkomster om 79 000 kr.per år och däröver. I propositionen framhålls vidare all det kanvara svårt att särskilja vad som skall anses som elt arbelslekniskl hjälpmedelresp. som en anordning på arbelsplalsen. förslag allbidragsformerna kan slås samman tillstyrks därför i propositionen. Reglerna iövrigt bör emellertid inte ändras. Vid anställning av en handikappad person börsåledes både arbetsgivaren och den handikappade personen kunna erhålla bidraglill anpassningsålgärder. Bidragsbeloppet föreslås i båda fallen varaoförändrat högst . Sammantaget kan således upp lill 100 000 kr.betalas för anpassningsåtgärder i samband med anställning av handikappade.Möjligheten all lämna bidrag med elt högre belopp i särskilda fall bör enliglpropositionen behållas. Slutligen anförs i detta avsnitt av propositionen allreglerna för bidrag till arbetsbiträde kan innebära åtskilligt krångel ochrentav hindra en prao-placering. lämnas bidraget enbart lill arbetsgivaren.Del förekommer dock all arbetsgivare inle kan tillhandahålla biträdeshjälp ochatt det därför kan vara mer ändamålsenligt att sådan hjälp skaffas utanförföretaget. I sådana fall bör det vara möjligt för arbetsmarknadsverket attöverenskomma med skolan eller annan berörd instans om en annan ordning förersättning av bilrädeshjälpen. Det bör enligt propositionen ankomma pä AMS attutfärda närmare föreskrifter om delta. Därvid skall styrelsen bl. a. tillse allersättning inte lämnas för sådana utgifter som det ankommer på annan huvudmanalt svara för. Utskottet tillstyrker vad som anförs i propositionen i vadgäller arbetshjälpmedel åt handikappade. Förslagen - som innebär förbättringarav de arbetsmarknadspolifiska åtgärderna för handikappade - är inriktade på allsärskill stödja dem som har betydande funktionsnedsättningar. Utöver vad somanförs i propositionen i denna del kan nämnas alt statsrådet tidigarei år har tillkallat en särskild utredare för att bl. a. överväga möjligheternaalt utvidga den personkrets som kan komma i fråga för bilslöd (S 1986:01). 1 femmotioner behandlas frågor om arbeishjälpmedel. I vpk-motionen 1985/86 :A253 föreslås alt bidrag tidarbetsbiträde skall kunna ulgå även för den som är anslälld med lönebidrag. Utskottet har i och för sig uppfattningen att det skullevara positivt om man i större omfattning än kunde kombinera de bådabidragen. Utskottet är emellertid inte berett tillstyrka förslaget, motbakgrund av att del vid elt genomförande skulle kunna få betydande ekonomiskakonsekvenser. Det kan nämnas att bidrag till arbetsbiträde under budgetåret1984/85 utgick för ca 850 personer medan ca 40 000 personer omfattades avlönebidrag. Motionen avstyrks därför i denna del. I molion 1985/86;A265 av () och KarinIsraelsson (c) begärs alt anordningsbidrag på arbetsplats bör få användas för hjälp i form av fadder- och stödpersonal i de fall bidrag till-arbetsbiträde ej kan utgå. Utskottethar förståelse för syftet bakom motionärernas förslag. skulleemellertid, om det genomförs, innebära att man får tvä bidragsformer . AU1985/86:11 för arbetsbiträde. Utskottet vill inte medverka till en sådanordning, varför motionen avstyrks i aktuell del. I motionerna 1985/86;A202 av () ochMarianne () och 1985/86: A243 av () och IngvarKarlsson i (c) begärs ytterligare medel för arbetshjälpmedel åtarbetshandikappade egna företagare. Motionärerna anser all de belopp försärskilda åtgärder för arbetsanpassning m. m. som utgår till egna företagaremåste förslärkas. I molion A243 föreslås en fördubbling i förhållande tillinnevarande budgelår. Det belopp som slår till förfogande har varit för lågt iförhållande lill behovet, varför ell stort antal personer fåttavslag på grundav medelsbrist, framhålls bl. Utskottet är medvetet om att det även bland de egnaföretagarna kan finnas elt behov av arbeishjälpmedel. Enliglarbelsmarknadskungörelsen är det också möjligt för denna grupp all få bidraglill arbeishjälpmedel om del finns särskilda skäl. För /85beräknades för delta ändamål ca 5,1 milj. kr., vilkel motsvarade av demedel som sammantaget betalades ut. Därefter höjdes under budgetåret beloppettill ca 7,1 milj. kr. Samma belopp har beräknats för innevarande budgetär.Utskottet vill i sammanhanget erinra om att bidragsgivningen under det akluellaanslaget endast skall avse sådana handikapphjälpmedel eller anordningar som inleär att betrakta som en sådan investering som normall erfordras i verksamheteneller för alt arbetsmiljön skall vara tillfredsställande. Utskottet utgår frånall man fördelar medlen på olika grupper på ett sätt som bäst gagnar syftet medbidraget, dvs. att underlätta för de arbetshandikappade alt erhålla och kunnautföra ett arbete. Motionerna A202 och A243 bör med hänvisning till vadutskottet anfört avslås. I motion 1985/86: A271 av () och LennartBrunander (c) begärs mer generösa bidrag till arbetstekniska hjälpmedel tillmindre företagare. Enligt motionärerna förekommer det allt oftare attframställningar från egna företagare avslås med hänvisning till att begärthjälpmedel är att betrakta som normal utrustning för det berörda förelaget. Bl.a. har lantbrukare med svåra allergiska problem fått avslag med dennamotivering vid framställning om bidrag lill industridammsugare. Inte minstarbetsmarknadsskäl talar enligt mofionärerna för en slörre generositet när detgäller de jämförelsevis små bidrag det ofta handlar om för attarbetshandikappade personer skall kunna fortsätta den verksamhet som de har sinutkomst från. Som fidigare nämnts finns möjligheter för egna företagareatt få bidrag för arbetshjälpmedel, om det finns särskilda skäl. Lantbrukare vid mindre jordbruk kan således få bidrag fill sådana handikapphjälpmedel eller anordningar som inle är alt betrakta som normala arbetsmiljöålgärder som behövs för att arbetsmiljön skall vara fillfredsställande enligt arbetsmiljöla gen. Arbete inom jordbruk är förenat med risker för olycksfall och skador. Likaså är riskerna för allergier belydande. Förebyggande ålgärder för att motverka belastningsskador, olycksfall och även allergier har därför ansetts vara en normal arbelsmiljöälgärd inom denna sektor. Utskottet är mol den angivna bakgrunden inle berett fillstyrka motionens krav på ett riksdagsutta lande om en mer generös praxis vid arbetsmarknadsverkets prövning av 87 dessa fall. Motionen bör därför avslås. I propositionen beräknas kostnaderna för Arbeishjälpmedelåt handikap- AU 1985/86:11 pade till . Kostnader förnäringshjälp har t. o. m. innevarande budgetår tagits upp underArbeishjälpmedel ål handikappade. Medel lill näringshjälp kommer i del följandeall beräknas under en särskild delpost. Utskottet godtar de gjordamedelsberäkningarna. Näringshjälp kan utgå i form av lån och bidrag lillhandikappad som startar egen verksamhet. Under /85 uppgickantalet som beviljades näringshjälp till totalt 820 personer. Omfattningen detbudgetåret kan jämföras med 553 beviljade stöd under /84 och 436under budgelårel 1982/83. I propositionen framhålls alt näringshjälp lill start aveget förelag bör förbehållas handikappade sökande. Den möjlighet som finnsför medelålders och äldre arbetslösa utan handikapp föreslås således upphöra.Vidare bör bidraget lill fortsalt drift samt möjligheten alt få lån lill slarlav företag slopas. I stället föreslås all bidraget - som kan ulgå med 15 000kr. - skall höjas fill . Vidare beräknas all ca 550-600 kommer allrbeviljasnäringshjälp under /87. Den som uppfyller villkoren för atterhålla starta-eget-bidrag bör dessutom kunna få sådant bidrag. Handikappadesom beviljas näringshjälp men som inle uppfyller villkoren förstarta-eget-bidraget föreslås få ell tilläggsbelopp inom näringshjälpen med upptill . Enligt nuvarande regler skall näringshjälp i form avbidrag återbetalas, om rörelsen läggs ned eller avyttras. Delålerbelalningsplikliga beloppet får därvid minskas med högsl en tiondel förvarje helt år som förflutit sedan bidraget beviljades.Ålerbetalningsskyldigheten bör enligl propositionen föreligga också fortsättningsvis.Det ålerbelalningsplikliga beloppet föreslås emellertid i stället minskas meden tredjedel för varje helt år som förflutit sedan bidraget beviljades. AMS har under en följd av år bedrivit försöksverksamhet ielt antal län med näringshjälp lill långlidsarbetslösa. Ca 50 personer haromfattats . Stöd till arbetslösa som vill starta eget företag kan nulämnas genom starta-eget-bidragel. Försöksverksamheten med näringshjälp filllånglidsarbetslösa föreslås därför upphöra fr.o.m. budgelårel 1986/87. Utskottet tillstyrker de förändringar beträffandenäringshjälpen som föreslås i budgetpropositionen. Likaså tillstyrks denberäknade omfattningen på verksamheten. Till delanslaget Näringshjälp börsålunda beräknas 25,6 milj. kr. för /87. genomfördes i enlighel med riksdagensbeslul (prop. 1983/84:122, AU 19, rskr. 322) en viss reformering avlönebidraget. a. tillkom ett introduktionsbidrag som utgår avlönekostnaden under högst 960 limmar vid anställning av arbetshandikappade. lönebidraginfördes för att öka möjligheterna för sökande med svåra AU 1985/86:11arbetshandikapp att få en anställning. Fr.o.m. /85 gäller ocksåatt lönebidrag till statliga myndigheter och allmännyttiga organisationer, somutgår med 100 resp. av lönekostnaden, endast skall avse anställning avpersoner med svårare arbetshandikapp. Slutligen sänktes bidragsprocenten fördet allmänna lönebidraget. Som tidigare redovisats har antalet personer somsysselsätts med hjälp av lönebidrag ökat med drygt 5 000 och uppgårför närvarande till knappt 40 000. De olika former som kan komma i fråga ärintroduklionsbidrag, allmänt lönebidrag, särskilt lönebidrag, lönebidrag lillstatliga myndigheler och allmänna försäkringskassor jämte vissa andra enligtregeringens bestämmande saml lönebidrag lill allmännyttiga organisationer. Kostnaderna för lönebidragen har ökat betydligt. Ulfallssiffrornaför budgetåren 1980/81-1984/85 framgår av det följande. 1 360,9 milj. kr. 1 708,2 milj. kr. 1 903,2 milj. kr. 2 144,9 milj. kr. 2 415,7 milj. kr. Utgifternaför lönebidrag under /85 fördelade sig så, alt statligamyndigheter m. fl. bidrag erhöll knappt 674 milj. kr., allmännytfigaorganisationer ca 1 035 milj. kr. medan återstoden ca 707 milj. kr. gick fillenskilda och kommunala arbetsgivare samt affärsverken. Den sistnämnda seklornsvarar således för av utgifterna, men sysselsätter nästanhälften av de anställda med lönebidrag. 1 propositionen anmäler statsrådet sin avsikt attlåta genomföra en översyn av lönebidraget, för att bl. a. studera effekterna avvidtagna regeländringar för sökande med svårare arbetshandikapp.