bet · G901FiU29 · 1985-12-31 00:00:00 — ochföras upp med 12 529 milj. kr. Med det anförda tillstyrker utskottet motion 566 (fp)yrkande 7 och avstyrker motionerna 421 (c) yrkande 3 och 567 (c) yrkande 7. dels utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse: 6.beträffande anslag till Skatteutjämningsbidrag tillkommunerna m. m. attriksdagen med anledning av proposition 1985/86:150 bilaga 1 mom. 10 och med bifall till motion 1985/86:566 yrkande 7 samt med avslag på motionerna 1985/86:421 yrkande 3 och 1985/86:567 yr kande 7 till Skatteutjämningsbidrag till kommimerna m. för bud /87 under sjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av 12 , 40 Anslagtill skatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m. FiU 1985/86:29 och (båda c) anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 20 som börjarmed "Som tidigare" och slutar med "och landstingskommuner"bort utgå, dels den del av utskottets yttrande på s. 20 som börjarmed "Utskottet har tidigare" och slutar med "budgetåret1986/87" bort ha följande lydelse: Som framgår av tabell 3 i betänkandet uppgår den totalaindragningen enligt förslagen i propositionen och i motion 567 (c) till 5,8 miljarderkronor. Det är givet att för vissa kommuner kommer detta att innebära svårapåfrestningar. Utskottet delar därför den uppfattning som framförs i motion 567(c) att det är rimligt att förstärka skatteutjämningen med förår 1987. Anslaget till skatteutjämningsbidraget bör därför i jämförelse medregeringens förslag för /87 ökas med 500 milj. kr. Med det anförda tillstyrker utskottet motionerna 421 (c)yrkande 3 och 567 (c) yrkande 7 och avstyrker motion 566 (fp) yrkande 7. dels utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse: 6.beträffande anslag till Skatteutjämningsbidrag tillkommunerna m. m. attriksdagen med anledning av proposition 1985/86:150 bilaga 1 mom. 10 och medbifall till motionerna 1985/86:567 yrkande 7 och 1985/86:421 yrkande 3 samt medavslag på motion 1985/86:566 yrkande 7 till Skatteutjämningsbidrag tillkommunerna m. m. för /87 under sjunde huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag av 13 , Anslag till bidrag till kommunerna med anledning av avskaffandet av den kommunala företagsbeskattningen (), (), (), FilipFridolfsson (m), (), () och ()anser att dels den del av utskottets yttrande pä s. 20 som börjarmed "Till följd" och slutar med "avstyrks således" bort haföljande lydelse: I propositionen föreslås att anslaget till kompensationför avskaffandet av den kommunala beskattningen av juridiska personer förs uppmed 1 569 milj. kr. I motionerna 565 (m), 566 (fp) och 567 (c) samt imotionerna från den allmänna motionstiden Fi213 (m), Fi217 (c) och Fi219 (fp)föreslås att någon kompensation inte skall utgå. De icke socialistiska partierna har tidigare föreslagit(se FiU 1984/85:29 reservation 13) att någon särskild kompensation för avskaffandet av före tagsbeskattningen inte bör utges. Utskottet delar denna uppfattning. Det kan emellertid inte komma i fråga att under löpande verksamhetsår dra in en tidigare beslutad kompensation. De 785 milj. kr. i kompensation som 41 4 1985/86. faller måste därför nu anvisas. Utskottet föreslår FiU 1985/86:29 emellertid att någon ytterligare kompensation inte utgår för . Vad utskottet anfört innebär att utskottet tillstyrker häraktuella motionsyrkanden. dels utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse: 7. beträffande anslag till Bidrag till kommunernamed anledning av avskaffandet av den kommunala företagsbeskattningen attriksdagen med anledning av proposition 1985/86:150 bilaga 1 mom. 11 samt medbifall till motionerna 1985/86:Fi213 yrkande 6, 1985/86:565 yrkande 7,1985/86:Fi219 yrkande 10, 1985/86:566 yrkande 8, 1985/86:Fi217 yrkande 5 och1985/86:567 yrkande 8 till Bidrag till kommunerna tned anledning avavskaffandet av den kommunala företagsbeskattningen för /87under sjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av , , och (alla m)anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 20 börjarmed "Utskottet har" och på s. 21 slutar med "yrkande 11"bort ha följande lydelse: I motion 565 (m) begärs att kommunalt skattestopp införsunder . Utskottet anser att en minskning av statsbidragen tillkommunerna inte får leda till kommunalskattehöjningar. Sådant skulle motverkaarbetet med att återställa den finansiella balansen i den offentliga sektorn.Utskottet förordar därför att ett lagstadgat kommunalskattestopp införs ienlighet med vad som sägs i motion 565 (m). dels utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse: 8. beträffandekommunalt skattestopp attriksdagen med bifall till motion 1985/86:565 yrkande 11 antar följande Lag ombegränsning i kommuns och landstingskommuns rätt att ta utskatt m. m. Härigenom föreskrivs följande. Vidfastställande av skattesats får kommun ellerlandstingskommun ej överskrida den skattesats som kommunen ellerlandstingskommunen har bestämt för . Om särskildaförhållanden i kommun eller landstingskommun påkallar det, får regeringen efteransökan bevilja undantag från vad som sägs under 1 §. Ansökan inges tilllänsstyrelsen året före det år ansökan avser. Högreskattesats än vad som är medgivet enligt 1 § får ej tillämpas vid FiU 1985/86:29 debitering av kommunalskatt eller landstingsskatt för åren 1987 och 1988enligt uppbördslagen (1953:272) eller vid utbetalning av sådan skatt för någotav dessa år enligt lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns ochannan menighets utdebitering av skatt m. m., om ej regeringen har beviljatundantag enligt 2 §. Denna lag träder i kraft . Förenklad statsbidragsgivning till kommunerna , och (alla m)anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 21 som börjarmed "Som utskottet" och slutar med "yrkande 6" bort haföljande lydelse: Utskottet vill med anledning av gällande regler förutbetalning av statsbi- drag till kommunerna anföra följande. Den kommunala verksamheten styrs i stor utsträckning avstatliga regleringar och bidragsbestämmelser. Detta är ett medvetet inslag iden socialdemokratiska regeringens politik. Den går ut på att hindrakommunerna från att ha alltför hög grad av självstyre. De försök med frikommuneroch den begränsade avreglering som har skett har endast marginellt påverkatkommunernas beslutskompetens. Skall det vara möjligt att få en god kommunalverksamhet måste emellertid, enligt utskottets mening, den statliga styrningenav den kommunala verksamheten radikalt minska. Det innebär att den nunödvändiga åtstramningen gentemot kommunerna bör ske genom minskadespecialdestinerade statsbidrag. Därigenom är det möjligt att uppnå en verkligdecentralisering av besluten och därmed en anpassning till lokala förhållanden. Statsbidragen till kommunerna bör i huvudsakavvecklas med undantag för ett väl fungerande skatteutjämningssystem. Detta ärhelt nödvändigt med hänsyn till den allvarliga statsfinansiella situationen.Det är orimligt att den kommunala sektorn skall erhålla statsbidrag på över 50miljarder kronor, som statsbudgeten visar ett stort underskott. En förutsättning för att nu påbörja en rejäl minskning avstatsbidragen är emellertid att det sker en omfattande avreglering av statligaföreskrifter och bidragsbestämmelser. bör ett så stortantal specialdestinerade statsbidrag som möjligt ersättas med ett allmänt kommunaltbidrag. Detta skall ske som dessa statsbidrags detaljregleringar ochbidragsbestämmelser avvecklas. Ett krav är därför att regeringen skyndsamtutreder möjligheten att slå samman specialdestinerade statsbidrag till ettallmänt bidrag som kan fördelas på ett likartat sätt som de specialdestineradestatsbidragen. Framtida besparingar på statens stöd till kommunerna bördärefter ske genom minskningar av detta bidrag. Med detanförda tillstyrker utskottet motion 565 (m) yrkande 10. I motion 567 (c) yrkande 6 begärs av regeringen ettförslag till ett förenklat statsbidragssystem i enlighet med ett av motionärerna framlagt förslag. Utskottet kan emellertid inte i alla delar ställa sig bakom det 43 förslagsom redovisas i motionen. delsutskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse: FiU 1985/86: 29 9. beträffande förenklad statsbidragsgivning lillkommunerna att med avslag på motionerna 1985/86:567 yrkande 6 och1985/86:Fi308 samt med bifall till motion 1985/86:565 yrkande 10 hos regeringenbegär utredning och förslag om förenklad statsbidragsgivning till kommunerna ienlighet med vad utskottet anfört, i sådan tid att anslagsomläggningen kanträda i kraft fr. o. m. /88, Förenklad statsbidragsgivning till kommunerna och (båda c) anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 21 som börjarmed "Som utskottet" och slutar med "yrkande 6" bort haföljande lydelse: Utskottet vill med anledning av gällande regler förutbetalning av statsbidrag till kommunerna anföra följande. Den kommunala verksamheten styrs i stor utsträckning avstatliga regleringar och bidragsbestämmelser. Detta är ett medvetet inslag iden socialdemokratiska regeringens politik. Den går ut på att hindrakommunerna från att ha alltför hög grad av självstyre. De försök medfrikommuner och den begränsade avreglering som har skett har endast marginelltpåverkat kommunernas beslutskompetens. Skall det vara möjligt att få en godkommunal verksamhet måste emellertid, enligt utskottets mening, den statligastyrningen av den kommunala verksamheten radikalt minska. Det innebär att dennu nödvändiga åtstramningen gentemot kommunerna bör ske genom minskadespecialdestinerade statsbidrag. Därigenom är det möjligt att uppnå envei"klig decentralisering av besluten och därmed en anpassning till lokalaförhållanden. Statsbidragen till kommunerna bör i huvudsakavvecklas med undantag för ett väl fungerande skatteutjämningssystem. bör ett så stort antalspecialdestinerade statsbidrag, som möjligt ersättas med ökatskatteutjämningsbidrag. Detta skall ske som dessa statsbidragsdetaljregleringar och bidragsbestämmelser avvecklas. Med detanförda tillstyrker utskottet motion 567 (c) yrkande 6. dels utskottets hemställan under 9 bort ha följandelydelse: 9. beträffande/(W«/:/a statsbidragsgivning till kommunernaatt med avslag på motionerna 1985/86:565 yrkande 10 och 1985/86:Fi308samt med bifall till motion 1985/86:567 yrkande 6 hos regeringen begärutredning och förslag om förenklat statsbidragssystem till kommunerna ienlighet med vad utskottet anfört, i sådan tid att anslagsomläggningen kanträda i kraft fr. o. m. /88, Förenkladstatsbidragsgivning till kommunerna FiU 1985/86:29 i Hallstammar (vpk) anser att den del avutskottets yttrande på s. 21 som börjar med "Som utskottet" ochslutar med "yrkande 6" bort ha följande lydelse: Regeringen kommer att föreslå enrevidering av nuvarande skatteutjämningssystem. Utskottet ser därför inteanledning att nu hos regeringen särskilt begära en utredning om utformningen avstatsbidragen till kommunerna. Utskottet avstyrker sålunda motionerna 565yrkande 10 och 567 yrkande 6. Förenklad statsbidragsgivning till kommunerna och (båda fp) anser att den del avutskottets yttrande som på sid. 21 börjar med "Som utskottet" ochslutar med "av utskottet" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att dennuvarande utformningen av statsbidragen till kommunerna i många fall äralltför detaljerade och styrande för verksamheternas omfattning och utformning.Utskottet har också i annat sammanhang aktualiserat frågan om en ökad schabloniseringav de specialdestinerade statsbidragen. Därvid skulle t. ex. statsbidragentill barnomsorg kunna utgå per barn i förskoleåldern, statsbidragen tilläldreomsorgen per person i relevant ålder, etc. har ett stort antal studier gjorts avvilka effekter en mera generell utformning av statsbidragen till kommunernaskulle kunna få. I en rapport till Expertgruppen för studier i offentligekonomi (Ds Fi 1986:7 Effekter av statsbidrag till kommuner) redovisas någraresultat som visar att förändringar eller avskaffande av vissaspecialdestinerade bidrag till största delen skulle försämra kommunernasfinanser utan att särskilt missgynna omfattningen av just den verksamhet varsstatsbidrag minskar eller avvecklas. Det finns emellertid också exempel påmotsatsen. Det är också uppenbart att effekten av att mycket snabbt ersätta ettstort antal specialdestinerade bidrag med ett generellt bidrag skulle kunna blikrav på mycket stora skattehöjningar i vissa kommuner och landsting. Utskottet kommer att återkomma till defrågor som behandlas i här aktuella motioner i samband med regeringensaviserade förslag om ett nytt skatteutjämningssystem. Utskottet ser därföringen anledning att nu begära ytterligare utredningar om frågan om avvecklingav de specialdestinerade statsbidragen. Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna Fi308 av (), 565 (m) yrkande 10 och 567 (c) yrkande 6. Statsbidraget till kommunerna för det kommunala bostadstillägget i (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 23 som börjarmed "Socialförsäk ringsutskottet behandlade" och slutar med "yrkande 7" bort haföljande 45 lydelse: Socialförsäkringsutskottetbehandlade innevarande år (SfU FiU 1985/86:29 1985/86:15 s. 18 och 28)ett motionsyrkande med samma innebörd som det nu aktuella. I en reservationtill betänkandet framhöll kommunisternas representant iutskottet att olika åtgärder bör vidtas på KBT-området för att förbättrapensionärernas situation. Detta kan åstadkommas genom att man fr. o. m. den 1januari 1987 avskaffar den undre hyresgränsen (.) vad gäller statsbidragför KBT och sätter den övre hyresgränsen vid den genomsnittliga hyreskostnadenför en tvårumslägenhet på orten. Vidare bör statsbidragsandelen förkommunernas kostnad för KBT höjas från 25 fr. o. m. den 1 januari1987. Utskottetdelar reservantens uppfattning och tillstyrker därför motion 568 (vpk) yrkande7. delsatt utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse: 14.beträffande statsbidraget till kommunerna för det kommunala bostadstillägget att med bifalltill motion 1985/86:568 yrkande 7 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om förhöjt statligt bidrag till KBT, Fördelningseffekter av indragningar från kommunsektorn i (vpk) anför: Imotionerna Fi304, 593 och 596 betonas att indragningarna från primärkommuneroch landsting drabbar olika beroende på respektive kommuns ekonomiskasituation. För flera av de sämst ställda kommunerna är situationen synnerligenbesvärlig. Enligtmin mening tar motionärerna upp centrala frågor. Det i propositionen angivna måletatt pressa ned konsumtionstillväxten i kommunerna till är oacceptabelt medtanke på de berättigade krav som finns på utbyggnad av exempelvis långtidsvårdoch äldreomsorg. En privatisering av flera av kommunernas tjänster utgör ingenlösning på dessa problem och måste av fördelningspolitiska skäl bestämtavvisas. Därtill kommer att de regionalpolitiska ojämlikheterna förstärks tillföljd av de kraftiga begränsningarna i de statliga bidragen till kommunerna. Densuccessiva åtstramningen av kommunernas ekonomi är, som jag ser det, ytterligare ett bevis på den s. k. tredje vägens totala fördelningspolitis ka haveri. har den bidragit till att skapa stora förmögenheter för vinster i företagen som löntagarna kraftigt missgynnats. Till detta läggs nu en kraftig indragning från kommunerna. Regeringen och de borgerliga partierna föreslår indragningar på . Detta kommer att försvåra och för vissa kommuner göra det omöjligt att fullfölja en rimlig och rättvis utformning av fördel ningspolitiken. Propositionenslagförslag FiU 1985/86:29 Bilaga 1 Förslag till Lag om ändring i lagen (1982: 221) med särskildabestämmelser angående det kommunala skatteunderlaget m. m. Härigenom föreskrivs att det ilagen (1982:221) med särskilda bestämmelser angående det kommunalaskatteunderlaget skall införas en ny paragraf, 1 c §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vid bestämmande av det förskott på kommunalskatt,landstingsskatt och församlingsskatt enligt 4 och 4 a §§ lagen (1965:269) medsärskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt,m. m. som skall utbetalas samt av skatteunderlag förbidragsåren 1987 och 1988 enligt lagen (1979:362) om skatteutjämningsbidragskall beräkningen grundas på ett justerat skatteunderlag enligt följande. Antalet skattekronor och skatteören enligt taxeringsnämndensbeslut vid 1986 respektive taxering skall omräknas till det antal somkan beräknas ha blivit påfört om grundavdraget enligt 48 § 2 mom.första stycket skattelagen (1928:370) hade upp gått till 8300 respektive 9600 kro nor vid nämnda taxeringar. Vid bestämmande av skattesats skallbestämmelserna i denna paragraf beaktas. Denna lag träder i kraft . 2 Förslag till FiU 1985/86:29 Lag om ändring i lagen (1985:533) omskatteutjämningsavgift Bilaga Härigenom föreskrivs att lagen (1985:533) om skatteutjämningsavgiftskall ha följande lydelse. Landstingskommun och kommun skallunder erlägga avgift (skatteutjämningsavgift) enligt denna lag. Avgiftsunderlaget utgörs av detantal skattekronor som enligt taxeringsnämndens beslut vid taxeringen tillkommunal inkomstskatt påförts skaUskyldiga som avses i 10 § 1 mom.lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt samt det antal skattekronor somtillskjuts för enligt lagen (1979:362) om skatteutjämningsbidrag. per skattekrona till den del avgiftsunderlaget inteöverstiger vad som motsvarar av medelskattekraften, och 14öre per skattekrona till den del avgiftsunderiaget överstiger vad sommotsvarar 135 men inte överstiger vad som motsvarar av medelskattekraften, och 14 öreper skattekrona till den del avgiftsunderlaget överstiger vad som motsvarar140 men inte överstiger vad som motsvarar av medelskattekraften, och per skattekrona till den delavgiftsunderlaget Landstingskommun och kommun skallunder erlägga avgift (skatteutjämningsavgift) enligt dennalag. Avgiftsunderlaget utgörs av detantal skattekronor som enligt taxeringsnämndens beslut vid taxeringen tillkommunal inkomstskatt närmast föregående år påförts skattskyldiga som avses i10 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, wj-zcrar enligt 1 c § lagen(1982:221) med särskilda bestämmelser angående det kommunala skatteunderlagetm.m., samt det antal skattekronor som tillskjuts för året enligt lagen(1979:362) om skatteutjämningsbidrag. Avgiften utgör för landstingskommun24 öre per skattekrona. Avgiften utgör för kommun perskattekrona till den del och 37öre per skattekrona till den del avgiftsunderlaget överstiger vad sommotsvarar 135 men inte överstiger vad som motsvarar av medelskattekraften, och 37öre per skattekrona till den del avgiftsunderlaget överstiger vad sommotsvarar 140 men inte överstiger vad som motsvarar av medelskattekraften, och per skattekrona till den delav)>('tsunderlaget överstiger vad som motsvarar avmedelskattekraften. Avgiften är dock endast per skattekrona till dendel avgiftsunderlaget inte överstiger vad som motsvarar den tillförsäkradeskattekraften enligt lagen (1979:362) om skatteutjämningsbidrag. Med medelskattekraften förstås den enligt 12 § lagen(1979:362) om skatteutjämningsbidrag fastställda medelskattekraften attanvändas vid beräkning av skatteutjämningsbidrag för . Ändras rikets indelning i landstingskommuner ellerkommuner, beräknas skatteutjämningsavgift på grundval av den indelning som gällervid ingången av . fastställer skatteutjämningsavgift ochtillställer senast den 27januari 1986 landstingskommun och kommun uppgift omavgiftens belopp. Till ledning för landstingskommuns och kommunsbudgetarbete skall lämna landstingskommunoch kommun uppgift om uppskattad skatteutjämningsavgift. Skatteutjämningsavgiften skall betalas med en tolftedelvarje månad genom avräkning med lika belopp vid varje utbetalningav landstingsskatt och kommunalskatt enligt 4 § lagen (1965:269) med särskildabestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m. m. Äravgiften inte uträknad vid avräkningstillfällena i månaderna januari ochfebruari, får avräkning ske med ett uppskattat belopp. Om något av de beloppsom avräknas i överstiger vad som motsvarar av medel skattekraften. Avgiften är dock endast per skattekrona till dendel avgiftsunderlaget inte överstiger vad som motsvarar den tillförsäkradeskattekraften enligt lagen (1979:362) om skatteutjämningsbidrag. Med medelskattekraften förstås denenligt 12 § lagen (1979:362) om skatteutjämningsbidrag fastställdamedelskattekraften att användas vid beräkning av skatteutjämningsbidrag föråret. Ändras rikets indelning i landstingskommunereller kommuner, beräknas skatteutjämningsavgift på grundval av den indelningsom gäller vid ingången av året. fastställer skatteutjämningsavgiftoch tillställer landstingskommun och kommun uppgift omavgiftens belopp för året. Till ledning för landstingskommuns och kommunsbudgetarbete skall lämna landstingskommunoch kommun uppgift om uppskattad skatteutjämningsavgift . Skatteutjämningsavgiften skallbetalas med en tolftedel genom avräkning med likabelopp vid varje utbetalning av landstingsskatt och kommunalskatt enligt 4 §lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighetsutdebitering av skatt, m. m. Är avgiften inte uträknad vidavräkningstillfällena i månaderna , får avräkning ske medett uppskattat belopp. Om något av de belopp som avräknas i FiU1985/86:29 Bilaga månadernajanuari och februari inte motsvarar en tolftedelav landstingskommunens eller kommunens avgift, skall den jämkning som föranledsav delta ske i fråga om det belopp som avräknas . beslut enligt dennalag får överklagas hos regeringen genom besvär. månadernajanuari och februari inte motsvarar en tolftedelav landstingskommunens eller kommunens avgift, skall den jämkning som föranledsav detta ske i fråga om det belopp som avräknas . beslut enligt dennalag får överklagas hos regeringen genom besvär. FiU1985/86:29 BUaga Denna lag träder i kraft . Bestämmelserna i2 och 3 §§ i deras äldre lydelse tillämpas i fråga 1986. Tabell-och diagramförteckning FiU 1985/86:29 Tabell 1 Den kommunala sektorns storlek . Tabell2 Kostnaderna för olika kommunala verksamhetsområden och derasfinansiering är 1984 ....................................... 13 Tabell3 Förslag till indragningar av medel från kommunsektorn 1987 .............................................................................. ... 15 Tabell4 Extra skatteutjämningsbidrag (motsv.) Diagram Utgifter och inkomster för denkommunala sektorn 13 Innehåll FiU 1985/86:29 Propositionen ............................................................ ........... 7 Utskottet .......................................................................... ... 12 Kommunernasekonomi 1986-1988 samt förslag till indragningar av medel frånkommunsektorn .............................................. 12 Extraskatteutjämningsbidrag till kommunerna ............... 18 Anslagtill skatteutjämningsbidrag till kommunerna ......... 19 Anslagtill bidrag till kommunerna med anledning av avskaffandet av denkommunala företagsbeskattningen .................... ... 20 Kommunaltskattestopp ................................................... ... 20 Förenkladstatsbidragsgivning ........................................ ... 21 Övrigt .............................................................................. ... 21 Denekonomiska utvecklingen i kommunsektorn m.m., mom. 1 (m) .................................................................................. 25 Denekonomiska utvecklingen i kommunsektorn m.m., mom. 1 (fjo) ................................................................................. ... 27 Denekonomiska utvecklingen i kommunsektorn m.m., mom. 1 (c) ................................................................................... ... 29 Den ekonomiskautvecklingen i kommunsektorn m.m., mom. 1 (vpk) 31 Effekter avhöjt kommunalt grundavdrag, mom. 2 (m, fp, vpk) . Effekter avhöjt kommunalt grundavdrag, mom. 2 (m) . Effekter avhöjt kommunalt grundavdrag, mom. 2 (fp) .. ... 33 Effekter avhöjt kommunalt grundavdrag, mom. 2 (vpk) 34 Upphävande avlagen om skatteutjämningsavgift, mom. 3 (m, c) 34 Ändringi lagen om skatteutjämningsavgift, mom. 4 (fp) 35