bet · G901AU13 · 1985-12-31 00:00:00 — Vidare förordas sänkta arbetsgivaravgifter för småförelag ochavskaffande av löntagarfonderna. Förslag läggs fram beträffande postensortsadresser och bevarande av äldre orlsnamn i fastighelsregislrel. Slutligenyrkas att medel anvisas dels för fortsatt byggande av (),dels för alt bevara små skolenheter i glesbygderna. Ytteriigare yrkanden imotionen behandlas av andra utskott. i (c) och () begär i motion 1985/86;A436 alt länsanslagel till skall höjas till 20 milj. kr. medhänsyn till den enligt deras mening negativa utvecklingen i . Utrymmeför anslagshöjningen kommer att finnas vid bifall fill den ökning av detsamlade länsanslaget till 750 milj. kr. som begärts av ipartimotionen 1985/86; A405. Sjuhäradsbygdendrabbades hårt av strukluromvandlingskrisen inom lekoindustrin. Det förefallernu som om dessa problem till stor del är övervunna för bygdens del. Del får ivart fall konstateras att arbetsmarknadssituationen har successivt förbättratsunder . De fem kommunerna som traditionellt hänförs tillSjuhäradsbygden - , , , och - hade ivintras en arbetslöshet som understiger genomsnittet för riket, i några fallganska belydHgl. tillhör för övrigt de tre, fyra kommuner som har denlägsta arbetslösheten i landet. Mot den angivna bakgrunden finner utskottet attdel inte är motiverat att föreslå någon åtgärd med anledning av motion A417. Riksdagenbör inte i detta liksom i de övriga fall då medelstilldelningen frånlänsanslaget till de enskilda länen aktualiserats i motioner göra någotuttalande om anslagsgivningen, i all synnerhet om denna - såsom här är fallet -knyts till en bestämd nivå på del samlade anslaget. Till den frågan återkommerutskottet i det avslutande avsnittet om anslagen till Regional ulveckling undernästa budgetär. Med hänsyn härtill avstyrks motion A436. Skaraborgslän har genomgått en med likartad utveckling i befolkningshänseende. MuHsjö och kommuner är de kommuner som ökat snabbast medan kommuner som , och spång har fått vidkännas befolkningsminskningar. Arbetslösheten är i stort sett densamma som riksgenomsnittet. Bland kommunerna är det 93 som under 1980-talel haftoch fortfarande har den största arbetslösheten. I fråga om föreslås i motion 1985/86; Ä411av 1985/86: 13 () och () att regeringen ielt tillkännagivande från skall uppmärksammas pä vikten av attOtterbäckens lokaliseringsfördelar för tung industri beaktas vidlokaliseringsområdet och övriga kontakter med industrin. Vidare föreslår m.fl. (s) i motion1985/86; A441 att regeringen skall ges till känna vad som anförs i motionen omdels kvinnors arbetsmarknad i , dels att länet bör utgöraförsökslän för samlade insatser för alt stärka kvinnors ställning påarbetsmarknaden. Den i molion A411 väckta frågan om Otterbäckenslokaliseringsfördelar för tung industri får förutsättas bli beaktad vidlokaliseringssamrådet och andra regeringskontakter med industrins företrädareulan särskilt påpekande från sida. Motionen avstyrks därför i dennadel. Som bakgrund lill yrkandet i molion A441 om kvinnornasarbetsmarknadssituation i kan tillfogas alt regeringen idecember 1984 uppdrog ät länsstyrelserna att redovisa program som slärkerkvinnornas ställning på arbetsmarknaden. Länsstyrelserna har därefter tillregeringen avgivit rapporter som för resp. län dels analyserar kvinnornasvillkor i arbetslivet och utbildningssystemet, dels innefattar de av regeringenbegärda handlingsprogrammen. Rapporterna övervägs iregeringskansliet som sålunda har tillgång lill ett samlat material för bedömningav vilka ålgärder som centralt bör initieras till slöd för regionala strävandenalt förbättra sysselsättningen för kvinnor. Med hänsyn härtill är ulskoltetinle berett alt föreslå någon åtgärd på grundval av motionen, som följaktligenavstyrks. län fick med posilivbefolkningsutveckling en viss nedgång och stagnation under är1985. Skillnaderna inom länet är dock belydande med en positiv utveckling iKrislianstadsregionen och den västligaste delen av länet. Kommunerna i denmellersta delen av länet och på har haft enbetydande befolkningsminskning. prognoser för ulvecklingenunder resten av 1980-lalel tyder på en viss ökning av befolkningen och också avsysselsättningen. Förvärvsfrekvenserna ligger under riksgenomsnittet menlänsstyrelsen förutser en posiliv utveckling. En regional satsning på län föresläs avBengt () och () i motion 1985/86; A429. Motionärer na menar alt slora strukturförändringar pågår inom länets näringsliv saml alt arbetsmarknadssituationen är sämre än riksgenomsnittet för såväl ung domar som kvinnor. Ett skäl lill oro utgör den slora livsmedelssektorn som sysselsätter 14,av befolkningen mol 6,i riket. Mot denna bakgrund menar motionärerna alt det finns ell stort behov av ett offensivt utveck lingsarbete. För att detta skall bli möjligt måste länet få en större andel av anslaget för regional utveckling. I motionen läggs vidare fram förslag lill åtgärder som avser utveckling av näringslivet, turismen, utbildningen vid högskolan i , kommunikationer m. m. Vidare föreslås att 94 Krisfianstads län skallomfattas av ett försök med sammanhållen länsför- AU 1985/86: 13 valtning avdet slag som pågår i Nortbotiens län. Malmöhuslän hade under 1960-talel och en mycket positivbefolkningsutveckling. hade länetutflyttningsöverskott men fr. o. m. har inflyttningen åter varit störteän utflyttningen. Trots den positiva befolkningsutvecklingen och en viss ökningav sysselsättningen har länet problem på arbetsmarknaden. Andelen kvarståendearbelssökande uppgick tiH 3,av befolkningen i åldrarna 16-64år (riket 2,). Det betyder att tillsammans med länvisar upp de högsta värdena av länen i . Länsstyrelsensbedömning av utvecklingen under resten av 1980-talet tyder pä en i stort settoförändrad befolkning . Regeringenhar i proposition 1985/86; 125 om tilläggsbudget III lagt fram förslag lillålgärder i med anledning av avvecklingen av den civilafartygsproduktionen vid . Dessa förslag och de motioner som främstavser behandlar utskottet i betänkandet AU 1985/86; 18. Dettagäller motionerna 1985/86; A402, 1985/86; A407 delvis, 1985/86; A421 och1985/86; A456 från allmänna motionstiden. KnutWachtmeister m. fl. (m) vill i motion 1985/86; A407 ha arbelsmarknadspoliliskainsatser i . Motionärerna anför alt sysselsättningsläget iMalmöhus län har kraftigt försämrats under det senaste årtiondet och ärytterst allvarligt. rådde i stort sett balans mellanantalet arbetslösa och nyanmälda lediga platser. är läget helt annorlunda.1985 gick det åtta arbetslösa på varje ledig plats vilket är dubbelt så mångasom i landet som helhet. Ett annat mått på den negativa utvecklingen framgårvid en jämförelse mellan de jämförbara konjunkturåren 1980 och 1985. Underdessa har antalet arbetslösa och sysselsatta i beredskapsarbeten m.m.ökat i , medan molsvarande ökning för hela landel undersamma period var . Deinsatser som nämns i motionen för all direkt påverka sysselsättningensomfattning rör främst . Utskottet ålerkommer som nämnts tiHdenna del i ett senare belänkande. I övrigt föresläs att en sådan ändring skallgöras av arbetsförmedlingslagen att AMS förmedlingsmonopol avskaffas. Dettaskulle vara ett säll att få en effektivare arbetsförmedling vilket den högaarbetslösheten aktualiserar. UHaTHlander m.fl. (c) framhåller i molion 1985/86; A418 alt arbets marknadssituationen i är dyster och föreslår ett åtgärdsprö gram för länet. Det erinras om att länets andel av de arbetslösa i landet nu ökat till , dvs. var nionde som står utanför den ordinarie arbetsmark naden bor i . Motionärerna menar alt huvudförulsättningen för att länet skall få en gynnsam utveckling är en kraftfull satsning på näringslivet med särskild inriktning på de mindre och medelslora förelagen och en arbetsmarknadspolitik som bl. a. underlättar för ungdomar att kom ma in på arbetsmarknaden. Att de små och medelslora företagen ges goda förutsättningar att arbeta är viktigt eflersom nya arbetstillfällen inom den privata sektorn främst uppkommer i dessa företag. I övrigt föreslås en rad åtgärder som rör utbildning och forskning, jordbruk och trädgårdsnäring, 95 Dessa yrkanden har i huvudsak hänvi- AU 1985/86: 13 sats förberedning i andra utskott. Regionalpolitiska åtgärder i föreslås imotion 1985/ 86; A461 av i Röstänga m.fl. (fp). Motionärernaanser att lägel i länet är bekymmersamt och menar att del krävs extraordinärainsatser för alt skapa en ny framtidstro. Det åtgärdsprogram som föreslås föratt uppnå detta omfattar - försök medfrivillig arbetsdelning i länet - ettpilotprojekt med lägre ingångslöner för ungdom - utbyggnad avforskning och ulbildning Flerayrkanden i motionen har hänvisats till andra utskott. En kartläggning av arbetsmarknaden i , m.m.föreslås i motion 1985/86; A495 av () och ().Motionärerna menar att arbetsmarknaden i länet har genomgått en drastiskförsämring under 1980-lalet. Minskningen inom varvsnäringen har bidragit tilldetta. Insatserna för att skaffa ersättningsindustri har varit otillräckligaoch tillgängliga prognoser tyder på att arbetslösheten kommer att öka. Detföreslås att en arbetsgrupp skall tillsättas för alt se över hela arbetsmarknadssituationeni saml lämna förslag till åtgärdsprogram. Två av de i sammanhanget aktuella motionerna tar upp förhållandenai hela . m.fl. (m) lämnar inledningsvis i molion 1985/86;A416 en beskrivning av ulvecklingen pä arbetsmarknaden i efter andravärldskriget och föreslår därefter åtgärder som syftar lill en förnyelse avnäringslivet. I sammanfattning innebär dessa förslag - utredning omnya realisationsvinstbeskallningsregler för aktier - avskaffande avavdragsbegränsningen för underskoltsavdrag - utredning avkommanditbolagsbeskattning enligl norsk modell - avveckling avden selektiva näringspolitiken - förändringar avgällande valutareglering - försöksverksamhetmed fri arbetsförmedling i - lokalkontortill STU i m.fl. (s) kräver i motion 1985/86; A443åtgärder för att stärka arbetsmarknaden i . Motionärerna lämnar engenomgång av ulvecklingen inom olika näringsgrenar och hänvisar därvid lill bl.a. åtgärdsförslag som bereds inom andra utskott. - tyngreverkstadsindustri varvid bl. a. pekas på behovet av en utvärdering av deinsatser som gjorts med anledning av Landskronavarvets avveckling - finmekaniskindustri varvid erinras om att flera företag i samband med generationsväxlingförvärvats av företag utanför landskapet och sedan jordbruk, trädgårdsnäring, fiske ochlivsmedelsindustri AU 1985/86: 13 ÄvenJörn (vpk) kräver i motion 1985/86: A456 ett åtgärdsprogram för Skånemed särskild inriktning på . Tre förutsättningar för ett sådantprogram anges. För det första att nedrivningen av viktiga offenfiigaverksamheter upphör. För del andra att löntagarfonderna får en annansjälvständigare och mer förnyad inriktning och för det tredje att statsmakternapå oHka sätt hjälper till att samordna och bana väg för de regionala initiativen.Det framhålls att är av för stor betydelse för landet och desskris för djup för att den centrala statsmakten skall kunna undgå sitt ansvar. Utskottetkonstaterar att haft problem att upprätthålla sysselsättningenframför allt i kommuner som drabbats av strukturförändringar inom bl. a.varvsindustrin, tekoindustrin och byggnadsindustrin. Både i ochi har emellertid induslrin inom vissa andra branscher haft enpositiv utveckling . uppfattning bör utarbetandet av åtgärdsprogram m. m. för Skånelänenav det slag som tas upp i motionerna saml frågan om inrättandet av specielladelegationer för att främja sysselsättningen ankomma på länsstyrelserna. Fördetta arbete förfogar länsstyrelserna över medel inom ramen för del regionalautvecklingsanslaget. Föratt mildra verkningarna av strukturförändringarna inom varvsindustrin iMalmöhus län har emellertid särskilda åtgärder vidtagits och nya planeras.Effekterna av insatserna i kommun följs nu upp av bl. Utskottet förutsätter alt man därviddokumenterar den fortsatta utvecklingen i . Åtskilligt arbetekvarstår för att motverka negativa effekter av nedläggningen av Öresundsvarvet.Investmentbolaget - Finans - har en betydelsefull roll i arbetetmed att finna ersättningsindustri till . Närdet gäller har regeringen, med anledning av avvecklingen av dencivila fartygsproduktionen vid , i proposition 1985/86:125 bilagorna5, 8 och 10 lagt fram förslag om ålgärder för sammanlagt drygt 570 milj. kr.Dessa förslag kommer att behandlas i annal sammanhang. båda aktuella länen pågår ett omfattande utvecklingsarbete för att främja utvecklingen inom näringslivet. Som exempel kan nämnas den samverkan mellan forskning och näringsliv som resulterat i i vars verksamhet avses leda till industriell produktion som kan förläggas inom länet. Liknande verksamhet bedrivs också av forsk ningsorganisationen med centra i och . Även på ett antal orter i län pågår utvecklingsprojekt av olika slag, t. ex. startandet av ett CAD/CAM-centrum i , med syfte att utveckla företagen i länet. Vidare har startats projekt inom fiskhanteringsindustrin i 97 7 1985/8Ö. Rättelse: S. 111 under 109. efter Regionalautvecklingsinsatser Tillkommer: m.m. Under 113 näst sista raden. Står: socialaavgifter Rätlat till: socialavgifter Slufiigen vill utskottet framhålla att det, trots vissastrukturproblem i AU 1985/86: 13 , finns anledning att bl. a. mot bakgrundav vad ovan anförts saml möjligheten till regionalpolitiska insatser serelativt positivt på den långsiktiga ulvecklingen i dessa två län. I Skånefinns en rad faktorer som underlättar utvecklingen. Där fmns elt väldifferentierat näringsliv, en lång industriell tradition, tillgång lillhögskola och forskning samt en närhet till den europeiska marknaden att byggapå. Utskottet vill i sammanhanget peka på den stora betydelse som jordbruketoch livsmedelsindustrin har för de båda sysselsättning. avden brukade åkerarealen i riket ålerfinns t. ex. i . Med anledning av det anförda avstyrker utskottet aktuelladelar av motionerna A407, A416, A418, A443, A429, A456, A461 och A495. Förta året ändrades anslagsgivningen till detregionalpolitiska stödet i anslutning till de ändringar som då gjordes avstödformerna (se AU 1984/ 85; 13 s. 89-91). I fråga om de anslag som regeringennu begär för nästa budgetår föreslås inga nya omdispositioner eller ändradeutgiftsändamål. Däremot påverkas anslagen vid bifall till de förut redovisademolionsför-slagen om ändrade eller omprioriterade stödformer. Detta kommer attredovisas i den fortsatta framställningen. 1984/85 Utgift 303056512' 1985/86Anslag 86000000 1986/87Förslag 20000000 ' Avserdet tidigare anslaget C 1. Regionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhet. Anslaget får endasl användas för alt betala utlokaliseringsbidrag beviljats av regeringen, AMS/SIND ellerlänsstyrelserna enligt då gällande ordning. I enlighet med regeringens förslag under punkt C 1. (s.89-90) bör det akluella anslaget uppföras med 20 milj. kr. Lokaliseringsbidrag m. m. 1984/85 Utgift 79899000' Reservation 184101000'' 1985/86Anslag 362000000 1986/87Förslag 362000000 ' Avserdet tidigare anslaget C 2. Regionalpolitiskt stöd: Vissa lokaliseringsbidrag Varavobundet belopp per den uppgick till 3,3 milj. kr. 'Ytteriigare 100 milj. kr. har anvisats på tilläggsbudget II (AU 1985/86:9). Anslagetskall främst användas för att finansiera lokaliseringsbidrag som AU1985/86: 13 beviljas av regeringen eller SIND. Dessutom bekostas offertstöd,lån lill privata regionala investmentbolag m. m. Regeringen föreslår under punkt C 2. (s. 90-91) attriksdagen lill Lokaliseringsbidrag m. m. för /87 skall anvisaett reservationsan-slag av . Härav beräknas för offertstöd ettbelopp om högst 40 milj. kr. m.fl. (m) har, som tidigare redovisats, imotion 1985/ 86; A481 föreslagit att bl. a. lokaliseringsbidragen skaHavskaffas och ersättas med riskgarantilån. I enlighet härmed föreslårmotionärerna att skall anvisa 200 milj. kr. under ett nyttreservationsanslag, benämnt RiskgarantHån. Under det nu aktuella anslaget tillLokaliseringsbidrag m. m. bör anvisas elt till 22 milj. kr. begränsat beloppför att infria redan gjorda utfästelser om stöd, i den mån dessa inte täcks avreservationsmedel på anslaget. yrkar i motion 1985/86; A473 att anslagetskall bestämmas till 322 milj. kr. Motionärerna har räknat bort de 40 milj. kr.som regeringen tagit upp för offertstödet. Utskottet har i det föregående avvisat såväl moderaternasförslag beträffande riskgarantilånen som förslag att slopaoffertstödet. Med hänsyn härtill avstyrks även de båda partiernas följdförslagbe;träffande medelsanvisningen. Propositionens beräkning av medelsbehovetgodtas. Anslaget till Lokaliseringsbidrag m. m. bör således föras upp med detbelopp regeringen har begärt. 1984/85 Utgift 267620200 Reservation 186000000' 1985/86Anslag 300000000 1986/87Förslag 300000000 ' Helareservationen är bunden av tidigare lånebeslut. Från anslaget bekostas lokaliseringslån oavsett om dessabeviljas av regeringen, SIND eller länsstyrelserna. Regeringen föreslår under punkt C 3. (s. 92) att riksdagenskall tHl Lokaliseringslån för /87 anvisa ett reservationsanslagav . Moderata samlingspartiet och yrkar imotionerna 1985/ 86; A481 resp. 1985/86; A473 att regeringensanslagsframställning skall avslås. föreslår i motion 1985/86:A405 att förevarande reservationsanslag skall ersättas av ett förslagsanslagom . med uppgift att täcka eventuella förluster genom detkreditgarantisystem som enligt bör ersätta lokaliseringslånen. I den föregående framstäHningen har utskottet avstyrkt deyrkanden som framställts i motionerna A405, A473 och A48I om alt avskaffa lokali seringslånen som stödform. Som en följd härav avstyrker ulskotlet även de anslutande motionsyrkandena om anslagsgivningen. Regeringens förslag till medelsanvisning tillstyrks. Rättelse: S. 110 102. Motionsnumret rättat till: A441 103. sistadelen av rad 2 Rätlat till: 1985/86: A429 yrkandena 1 - Regionalautvecklingsinsatser m. m. 1984/85 Utgift 292759745 Reservation 1985/86Anslag 488000000 1986/87Förslag 488000000 ' Varavobundet belopp per uppgick till 21 milj. kr. Huvuddelen av anslaget får disponeras av länsstyrelsernaför lokaliseringsbidrag/investeringsbidrag, företagsutveckling, glesbygdsstödoch regional projektverksamhet. Av innevarande års anslag, 488 milj. kr., har tHIlänsstyrelserna avsatts 457 milj. kr. Av återstoden, 31 milj. kr., står 15milj. till industridepartementets och SIND:s förfogande för centralakonsult- och utredningsinsatser, och 16 milj. kr. disponeras av departementetför teknik- och kunskapsspridning. Medlen tiH länsstyrelserna harinnevarande budgetår slutligt fördelats enligt följande; 14. länsstyrelsenlänsstyrelsen länsstyrelsenlänsstyrelsen Stockholmslän län Kronobergslän län län länHallands län Göteborgsoch län länVästmanlands län Jämtlandslän Nortbotiens län Regeringenföreslår under punkt C 4. (s. 93-94) att till Regionalautvecklingsinsatser m. m. för /87 skaH anvisa ett reservationsanslagav . Del föreslagna anslaget kommer att disponeras på ihuvudsak oförändrat sätt. a. skall liksom innevarande budgetår 31 milj. kr.avsättas för centrala konsult- och utredningsinsatser m. m. Därutöver är detenligt propositionen avsett att använda 10 milj. kr. av anslaget för särskildabidrag till de regionala utvecklingsfonderna i stödområdeslänen. Imotionerna 1985/86; A405 från , 1985/86; A450 från väns- AU1985/86: 13 terpartiet kommunisterna, 1985/86: A473 från , 1985/86:A481 från moderata samlingspartiet samt 1985/86; A472 av () yrkasatt anslaget uppförs med nedan angivna belopp; Belopp i milj. kr. Folkpartietföreslår dessutom i sin motion att skall begära att regeringen itilläggsbudget I ålerkommer med en ny bedömning av medelsbehovel underanslaget. Denallmänna motiveringen för ett ökat anslag är att del stöd som länsstyrelsernaförmedlar visat sig ge goda effekter. Detta framhålls i motionerna frånmoderata samlingspartiet, och . Vänsterpartietkommunisterna vill att länsanslaget skall tillföras de medel, ca 300 milj. kr.,som frigörs om nedsättningen av socialavgiften avskaffas i enlighet med vpk;sförslag. Motionärernafinansierar de föreslagna höjningarna av anslaget i förhållande tillregeringens förslag på olika vägar. gör det genom alt slopalokaliseringsbidrag, lokaliseringslån och sysselsättningsslöd. Vänsterpartietkommunisterna vill, som nämnts, avskaffa nedsättningen av socialavgifter iNorrbottens län. delfmansierar sin uppräkning genom att ta bortoffertstödet, och åsyftar en omfördelning av medel från anslagenlill arbetsmarknadspolitiska insalser. Utskottethar avstyrkt motionsförslagen om ändrade stödformer i den föregåendeframstäHningen och förslag i fråga om arbetsmarknadsanslagen iAU 1985/86; 11. Med fullföljande av dessa ställningstaganden avstyrkerutskottet även de ovan redovisade motionsförslagen beträffande storleken påförevarande anslag. Den avvägning som ligger bakom regeringens anslagsberäkning488 milj. kr., bör kunna godtas. Det ligger i sakens natur att detta liksomandra anslag kan behöva förstärkas genom anslag på tilläggsbudget om dettamotiveras av ändrade förhållanden. Något initiativ från sida i dendelen är emellertid inte påkallat i detta fall, och därför avstyrksfolkpartiels förslag i motion A473 att regeringen skall åläggas att redovisa enförnyad anslagsbedömning . Icenterpartiets motion, A405, finns ett tilläggsyrkande som gäller anslagsfördelningenpå länsstyrelserna. Motionärerna menar att anslaget i sin helhet skall delas uttHl länsstyrelserna. Imotsats lill motionärerna anser utskottet att regeringen och industriverketliksom skall ha medel till förfogande för åtgärder som griper överflera län eller för försöksverksamheter med speciellt intresse. Ett visstbelopp bör i enlighet med propositionen avsättas som särskilt bidrag till deregionala utvecklingsfonderna. Motionens yrkande om att anslaget i sin helhetskall fördelas på länsstyrelserna avstyrks sålunda av utskottet. Täckandeav förluster på grund av kreditgarantier till företag i glesbygder AU1985/86: 13 1984/85 Utgift 1985/86 Anslag 1986/87 Förslag Enligt förra årets regionalpolitiska beslul skallsuccessivt byggas upp en ram om 290 milj. kr. för slatens engagemang i form avhär aktuella kreditgarantier. För innevarande budgelår fastställdes enengagemangsram om 52 milj. kr. Utskottet tillstyrker regeringens under punkt C 5. (s.94-95) framställda förslag all ramen för kredilengagemangen nästa budgetår fårvidgas till 100 milj. kr. och att anslaget på nytt uppförs med elt formelltbelopp av I . Ersättning för nedsättning av socialavgifter 1984/85 Utgift 254658000 1985/86Anslag 360000000 1986/87Förslag 310000000 Anslaget används för att täcka avgiftsborifallel tillföljd av nedsättningen i Norrbollens län av socialavgifter och den allmännalöneavgiften. Regeringen föreslår under punkt C 6. (s. 95-96) allriksdagen till Ersättning för nedsättning av socialavgifter för budgetåret1986/87 skall anvisa elt förslagsanslag av . m.fl. (m) föreslår i molion 1985/86; A481elt anslag av 530 milj. kr. och () i molion 1985/86; A472 ellanslag av 460 milj. kr. Vänslerpartiel kommunisterna motsätter sig å andrasidan att medel anvisas för ändamålet och yrkar i molion 1985/86; A465 allregeringens anslagsframställning på denna punkt skall avslås. Motionsyrkandena går tillbaka på de förut redovisadeförslagen all vidga resp. slopa nedsättningen av socialavgifter somregionalpolitisk stödform. Ulskollel har inte biträtt dessa förslag ochavslyrker i enlighel härmed även motionernas följdförslag beträffande delföreliggande anslaget. Medelsberäkningen i propositionen lämnas utan erinran.Medel bör alltså anvisas med det belopp regeringen har föreslagit. 1985/86 Anslag 120000000 1986/87 Förslag 120000000 Fr.o.m. innevarande budgetår anvisas medlen tillsysselsättningsstödel under elt särskilt anslag. Detta bekostar även del särskilda bidrag lill arbetsgivaravgifter som ulgår jämsides med nedsättningen av socialav gifter i . Regeringenföreslår under punkt C 7. (s. 96) att skall till AU 1985/86: 13Sysselsättningsstöd för /87 anvisa ett förslagsanslag av120000000 kr.