bet · G901LU34 · 1985-12-31 00:00:00 — har beslutat beredautbildningsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1985/86:121 ominriktningen av konsumentpolitiken jämte motionerna 1985/86:400-410. Ulskollelbegränsar sill yttrande över propositionen till de delar, där föredragandestatsrådet behandlar utbildnings- och forskningsfrågor (prop, s, 28-30 resp,4851). Motsvarande begränsning görs beträffande motionerna. Ulskollel behandlarhär också motion 1985/86:Ub840 yrkande 3, som väcktes . Sistnämnda motionsyrkande överiämnas lill lagutskottetför fortsall beredning. I proposiiionen framhålls vikten av alt utbildningen ikonsumentfrågor främjas på en rad ulbildningsvägar. Föredragande statsrådet erinrar om alt i harutrymmet för konsumentfrågor ökats pä senare är. Statsrådet vitsordar värdet avde ytterligare förbättringar som föreslagits i konsumenlpolitiska kommitténsbetänkande (SOU 1983:52) Hushållning för välfärd. Den framtida konsumentpolitikensinriktning. Förändringarna kan dock rymmas inom ramarna för de riktlinjer förskolans verksamhet som gäller. Ansvaret för atl konsumentfrågorförankras i undervisningen ligger i första hand på lokal nivå, I molion 1985/86:408 (s) konstateras atl del endast är iämnet hemkunskap konsumentfrågor förekommer som huvudmoment och därmed får enenligt motionären seriös behandling. 1 motionen betonas alt eleverna tidigt börfå kunskap om den påverkan de utsålts för genom l.ex, reklamen och att détidigt bör fä möjlighet alt utvecklas lill medvetna konsumenter. Motionärenhemställer atl som sin mening ger regeringen till känna altskolöverstyrelsen (SÖ) bör ställa större krav pä skolstyrelser och lärare, såatl konsumentkunskapen får ell slörre utrymme i undervisningen. Utskottet erinrar om att riksdagsbeslutet om ny läroplanför (Lgr 80) innebär ökad undervisningstid för ämnet hemkunskap(prop, 1978/ 79:180, UbU 1978/79:45, rskr, 1978/79:422), Alt konsumenlekonomiingår i detta ämne såsom ell huvudmoment, som obligatoriskt skall behandlas,utesluter inle all konsumentfrågor tas upp även i andra ämnen, l.ex, inomorienteringsämnena på lågstadiet, där hemkunskap numera förekommer som etlmoment. Utskottet finner delta vara i linje med motionärens önskan.atleleverna tidigt får möta de nu aktuella frågorna. Utskottet vill LU1985/86: 34 också erinra om följande, 1 läroplanen är inle konsumentfrågornasamlade i Bilaga 3 någol särskilt avsnitt. Ansvaret för undervisningenligger inte på några enstaka ämnen utan har blivit hela skolans angelägenhet,vilkel framgår vid etl studium av kursplanerna för olika ämnen. När det gäller yrkandet all SÖ skall kräva alt man lokallägnar mer utrymme åt dessa frågor erinrar utskottet om atl den nu gällandeläroplanen för började tillämpas så senl som /83, Denbygger i fråga om undervisningen i myckel pä riksdagsbeslutet om en långtgåendedecentralisering av ansvaret för skolorganisationens utformning (prop.1975/76:39. UbU 197.5/76:30, rskr, 1975/76:367), Genom denna decentraliseringhar den statliga styrningen begränsats lill förmån för lokala avgöranden. 1 deförbättringar av konsumentutbildningen föredragande statsrådet funnit välvärda att överväga ingår bl.a, de insatser som konsumentnämnderna kan göra förall fä med konsumentfrågorna i undervisningen. Med det nu anförda föreslär utskottet atl lagutskottetavstyrker motion 1985/86:408 i denna del, Konsumenlutbildningi gymnasieskolan behandlas i två motioner. 1 motion 1985/86:404 (c) yrkande 1 hemställs atl riksdagensom sin mening ger regeringen till känna behovet av obligatorisk undervisning,teoretisk och praktisk, i konsumenlkunskap pä gytrinasieskolans alla linjer.Motionärerna betonar vikten av atl praktiska undervisningsmoment fårkomplettera de enbart teoretiska och uppmärksammar bl,a, sådana områden somhushållsekonomi,, kost, näringslära och hälsa. Hänvisning görs tillmotiveringar i motion 1985/86: Ub 824 (c). Där (s, 8) erinras om fleraoffentliga utredningar som på senare är konstaterat alt behovet av kunskaper omkosl och näringslära är stort och viktigt. Sådana kunskaper beskrivs i motionensom grunden för en mathållning som i sin lur ger den enskilde möjligheter tillell sunt liv, en god hälsa och en god prestationsförmåga i skola ocharbetsliv. Utskottet delar uppfattningen om värdet av dessakunskaper. Utskottet konstaterar också atl en arbetsgrupp för översyn av dengymnasiala yrkesutbildningen (ÖGY) framfört förslag om all kosl- ochnäringsinslag bör tas in i undervisningen på elt slort anlal av gymnasieskolanslinjer, nämligen de yrkesinriktade. Förslaget remissbehandlas för närvarande.ÖGY föreslår alt utrymme bereds för just sädana moment som motionärerna avsergenom en ökning av det totala timtalet för elevernas studier inom ramen för engenerell förlängning av linjerna. För de fä övriga, mer teoretiska linjernaskulle ell tillskott av konsumenlkunskap som ämne pä samma sålt leda till ettökat totallimial. Alternativt skulle - inom oförändrade timramar - utrymme förnågol annal ämne behöva minskas eller helt slopas. Ulskoitel delar föredragande statsrådets uppfattning atlalla elever bör få "vardagskunskaper" om bl,a, kosl, hälsa ochbosättning. Detta är, som slalsrådel anför (s, 29), för gymnasieskolans del iprincip en uppgift för SÖ att bevaka i det löpande arbetet med läroplansulveckling.Liksom i grund- skolan kangivetvis konsumentfrågor också uppmärksammas som inslag i LU 1985/86: 34 redan befintliga ämnen och aktiviteter. Utskottet vill inte under pågående remissbehandling avÖGY:s betänkande avseende de yrkesinriktade linjerna uttala sig omförändringar avseende dessa. Enligt utskottets mening är det inle hellerlämpligt att nu uttala . sig om några särskilda förändringar för de merteoretiska linjerna. För båda linjekategorierna avses ytterligare flera ärframöver etl försöks- och utvecklingsarbete komma atl bedrivas, Mol bakgrundav dels detta, dels de icke fåtaliga limplaneförändiingar som under senare årägt rum för de teoretiska linjerna ser utskottel ett värde i en framtida samladbedömning av olika förändringsönskemål beträffande de teoretiska linjerna, Idenna bör för en helhetssyn inkluderas både erfarenheter av de olika försökenoch de erfarenheter som då kan finnas av eventuellt genomförda förändringarbeträffande de yrkesinriktade linjerna. Med del som här anförts anser utskottet att lagutskottetbör avstyrka molion 1985/86:404 yrkande 1, I motion 1985/86:405 (fp) yrkande 4 hemställs atlriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna all den tvåårigakonsumtionslinjen pä försök bör förlängas med etl år och all specialkurserna pädetta område bör behållas. Som bakgrund anges all ÖGY föreslagit ett slopandeav såväl linjen som specialkurserna. Med förlängningen av linjen lill atl blitreårig som övriga linjer i ÖGY:s förslag och genom elt utökat och fördjupatinnehåll i kursplanerna vill motionärerna göra linjen till en god grund både .för arbetsmarknad och för högre studier. Specialkurserna med sin bland-nirig avteori och praktik ökar, enligl molionärerna, elevernas självförtroende,omdömesförmåga och kritiska länkande i konsumentfrågor saml väcker intresse förvidare utbildning. Utskottet erinrar även här om remissbehandlingen av ÖGY:sförslag, vilket bl, a. innebär överföring av vissa delar av konsumlionslinjensstoff till alla yrkeslinjer. Mot bakgrund av vad molionärerna anför om de aktuellaspecialkursernas stimulans för vissa elevers självförtroende och intresse förvidare utbildning vill utskottet peka pä atl ÖGY föreslagit en introduktionsutbildningför bl,a, just denna elevgrupp som ofta är obestämd i sina yrkesplaner. Utskottet har tidigare under detta i sillbelänkande UbU 1985/ 86:16 om anslag till gymnasieskolor, m,m, behandlat ellantal motioner, i vilka uttryckts farhågor för den nuvarandekonsumentekonomiska utbildningens framlid. Utskottet har därvid beträffandekunskaper om kost, hälsa och bosättning uttryckt sin uppfattning omkonsumtionsulbildningarnas värde. Med hänvisning till bl,a, den föreståendeberedningen av ÖGY:s förslag, som remissbehandlas, avstyrkte utskottet de isammanhanget behandlade motionerna, Utskottel finner inle skäl alt frångå sin gjordabedömning och anser inte atl motion 1985/86:405 yrkande 4 bör föranleda någonsärskild åtgärd av . Utbildning och fortbildning av lärare föreslås iproposiiionen (s, 28 f,) få hög prioritet. Ytterligare resurser förordas för arbete med utbildningsfrågor, 112 I motion 1985/86:408 (s) hemställs alt konsumentkunskapprioriteras LU 1985/86:34 som fortbildning för alla lärarkategorier och atlSÖ bör ge klara direktiv Bilaga 3 härom, Utskottel erinrar om den ordning som sedan den 1 juli 1982gäller för personalutbildning i skolan enligl beslut med anledningav proposition 1980/81:97 om skolforskning och personalutveckling (UbU1980/81:37, rskr. 1980/81:386). Beslutet innebär bl.a, att ansvaret för detpedagogiska utvecklingsarbetet i huvudsak skall ligga pä det regionala ochlokala planet. Skolstyrelsen, som är huvudman för skolan och desspersonal, har ansvaret för atl planera personalutbildningen. Kommunerna fårstatsbidrag till lokal skolutveckling för all finansiera kostnader förpersonalutbildning och andra utvecklingsåtgärder. Det är skolstyrelsen somskall fatta de individuella besluten om utbildning och tjänstledighet fördenna. Staten utövar ell inflytande över personalutbildningen iförsta hand genom atl dels se till all del inom högskolan finns ett visst utbudav kurser eller andra utbildningsmöjligheter för lärare och skolledare, delsange vilka förmåner som får utgå vid tjänstledighet för viss prioriteradutbildning. De centralt angivna, prioriterade områdena för fortbildningomprövas . En rad önskemål om prioritering av nya fortbildningsomrädenhar framförts frän olika håll. pågår en översyn av fortbildningen.Bl,a. därför har regeringen inle gjort några omprioriteringar under de senasteåren. Utskottet har emellertid erfarit att konsumentfrågor enligt gällandeordning tas upp som ett område inom prioriterade ämnesövergripandeforlbildningsteman. Mot bakgrund av del som redovisats är inte utskottetberett att förorda nägon särskild åtgärd av det slag som framförs i motion1985/ 86:408 i denna del. föresläs avstyrka motionen, I förslaget (prop, s, 28) om ytterligare medel tillkonsumentverket för arbetet med och stöd till konsumenlutbildning harföredragande statsrådet ocksä beräknat vissa medel för ökat ekonomiskt stödlill studieförbundens utbildning av förtroendevalda, främstkonsumentnämndsledamöier och konsumentombud i frivilliga organisationer och päarbetsplatser, I motion 1985/86:405 (fp) yrkande 5 hemställs altriksdagen uttalar sig för atl medel inte skall ges till studieförbunden förutbildning av förtroendevalda, Molionärerna erkänner värdet av sådanutbildning men anser alt kommunerna själva bör svara för denna. Utskottet har i det föregående hänvisat lill den rollkonsumentnämnderna kan spela för atl man lokalt skall uppmärksammakonsumentfrågor i undervisningen. Utskottet finner det rimligt atl vissastatliga resurser avsätts för en god utbildning av ledamöter i dessa nämnderoch föreslär att lagulskottel avstyrker motion 1985/86:405 yrkande 5 ochtillstyrker förslaget i proposition 1985/86:121 om ytterligare medel lillkonsumentverket för arbetet med och stödet till konsumenlutbildning, 1 fråga om forskning vid universitet och högskolorföreslår föredragande statsrådet all tilldelas ytterligare medel för del forsk ningsstimulerande arbete som verket redan har till uppgift att bedriva. 1 delta arbete ligger alt stödja och ta initiativ lill konsumentinriktad forsk- 113 8 1985/86. ning, t,ex, genom atl peka ut intressanta forskningsområden, medverka lill LU1985/86: 34 mer organiserade former för konlaklulbyle mellankonsumentforskare. Bilaga 3 ordna forskarseminarier och även stödjakonkreta forskningsprojekt i samråd med andra anslagsgivande organ. I motion 1985/86:402 (m) yrkandena 2 och 4 larmotionärerna avstånd frän detta förslag med motiveringen atl konsumentverketinle skall ha uppgifter som ankommer på forskningsråden och de enskildahögskolorna, Ulskollel konstaterar i likhet med föredragande statsrådetall del sedan etl antal är finns en etablerad ordning för stöd lillkonsumentforskning. Sådant ges dels genom de traditionella forskningsslödjandeorganen, dels enom . Den kompelens verket har bör enliglutskottet kunna utnyttjas vid priorilelsbedömningar inom justkonsumenlforskning med dess tvärvetenskapliga karaktär. Med det anförda föreslår ulskollel alt lagutskottetavstyrker motion 1985/86:402 yrkandena 2 och 4, I propositionen föreslås ocksä en utredning ommöjligheterna till och formerna för en varaktig jinansiering av denkonsumenllekniska forskningen vid (). Där finnssedan den 1 juli 1984 bl.a, en personlig professur i konsumentteknik,finansierad av styrelsen för teknisk utveckling (STU). STU:s åtagande upphörden , har föreslagit all statsmakternabehåller ansvaret för atl den konsumenllekniska forskningen vid CTH kan drivasvidare efter detta datum genom all medel förs över frän STU till . Föredragande statsrådet finner det angeläget allkonsumenlteknisk forskning fast förankras inom högskoleorganisationen men ärinte beredd alt följa kommitténs förslag på denna punkt. Han avser att senareföreslå regeringen en utredning av möjligheterna lill en permanent finansieringav den konsumenllekniska forskningen. Utredningen skall vara slutförd senast iseptember 1986, varigenom den kan beaktas i samband med nästa budgetarbete. Under den allmänna motionstiden väcktes motion 1985/86:Ub840 (fp), i vilken yrkande 3 gäller forskning pä det konsumenlpolitiskaområdet. Yrkandet avser ett tryggande av konsumenlteknisk forskning vid CTH, Med hänvisning lill vad som i propositionen anförs om enutredning av möjligheterna till en varaktig finansiering av ifrågavarandekonsumenllekniska forskning finner utskottet att motionärernas yrkande ihuvudsak har lillgodoselts, Ulskollel anser därför alt lagutskottet böravstyrka molion l985/86:Ub840 yrkande 3 och tillstyrka proposition 1985/86:121i motsvarande del, Närvarandevid ärendets slutbehandling: (), 1985/86: 34berg (s), (). (), (). Bilaga 3 (), (), (), GöranAllmér (m), (), (vpk), (), (m), () och (). Undervisning i konsumentfrågor i gymnasieskolan () och () anser att dendel av utskottets yttrande som pä s. 3 börjar "Ulskollel vill" ochslutar "1985/86:404 yrkande I" bort ha följande lydelse: Ulskotlet delar motionärernas uppfattning om all del ärviktigt med en god utbildning i konsumentfrågor, oavsett linje val.Undervisning, såväl teoretisk som praktisk, i konsumentkunskap bör därför inågon form ingå pä gymnasieskolans alla linjer. Detta kan ske antingen genomatt konsumenlkunskap läggs in som ell särskilt ämne eller genom all vissamoment av konsumenlkunskap läggs in i redan befintliga ämnen, SÖ bör få regeringsuppdragatl närmare utreda hur undervisning i konsumentfrågor pä elt lämpligt sättskall kunna föras in i utbildningen på olika linjer inom gymnasieskolan. Med vad som här anförts anser utskottet att lagutskottet börtillstyrka mofion 1985/86:404 yrkande 1, (), (), () och () anser alt den del av ulskotlels yttrande som pås. 3 börjar "Utskottet erinrar" och slutar "av "bort ha följande lydelse: Utskottet finner förslaget om en föriängning avkonsumtionslinjen väl värt all pröva inom ramen för den försöksverksamhet somkan vara atl vänta med anledning av ÖGY:s förslag. En sådan försöksverksamhetkan bli elt komplement till bl.a, den introduktionsutbildning som ÖGY harföreslagit för exempelvis en del av de elever som söker till olikakonsumtionsulbildningar. bör hemställa all som sin meningger regeringen lill känna vad utbildningsutskottet nu har anfört omförsöksverksamhet med konsumtionsulbildning. (m), (), (),() och () anser all den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjar "Utskottet har" och slutar "lillkonsumenlutbildning" bort ha följande lydelse: Utskottet har i del föregående hänvisat till den roll konsumentnämn- 115 derna kanspela för atl man lokalt skall uppmärksamma konsumentfrågor i LU 1985/86:34 undervisningen. Utskottet inser värdet i alt t,ex, ledamöter ikonsument- Bilaga 3 nämnder får en relevant utbildning men finner attkommunerna i del här fallet, liksom när det gäller övrig förtroendemannautbildning,själva bör stå för denna i vad gäller såväl uppläggning som finansiering. bör därför hemställa all med bifalltill motion 1985/86:405 yrkande 5 ger till känna atl särskilda medelinte bör ges lill av förtroendevalda, Medel till för forskningsstimulerandeuppgifter , och (alla m)anser all den del av utskottets yttrande som pä s, 5 börjar "Utskottel konstaterar"och slutar "yrkandena 2 och 4" bort ha följande lydelse: Utskottet finner atl dessa uppgifter naturiigen ankommerpä forskningsråd och enskilda högskolor. Därför bör lagutskottet hemställa altriksdagen med bifall till motion 1985/86:402 yrkandena 2 och 4 som sin meningger regeringen till känna vad ulbildningsutskoltel nu har anfört. Näringsutskottetsyttrande /86:6 y om inriktningen av konsumentpolitiken m. m. (prop.1985/86:121) LU1985/86:34 Bilaga 4 NU 1985/86:6 y Lagutskottethar hemställt om yttrande av näringsutskottet över proposition 1985/86:121 om inriktningen av konsumentpolitiken m.m, jämte motioner som har väckts med anledningav proposiiionen, alll i de delar som ligger inom näringsulskolletsberedningsområde. Näringsulskoltet vill anföra följande. Konsumentpolitiken bedrivs inom elt marknadsekonomisktsystem, vars innebörd korifaltal beskrivs i propositionen (s, 7), Där anförsockså alt marknadsekonomin i praktiken har många brister, som på olika sätt försämrarkonsumeniernas situation. En politik i konsumeniernas intresse bör, heter del,ta fasta på marknadsekonomins goda sidor och främja dessa. Del betecknas somcentralt "att konsumentintresset kanaliseras så att produktion ochkonsumtion anpassas lill del" och att konkurrensen är god. Det talasvidare om att marknadsekonomins brister måste korrigeras på elt sådant sattalt en rättvisare fördelning av både materiella och icke materiella tillgångaroch en god hushållning med nalur- och produktionsresurser uppnås. Särskilduppmärksamhet ägnas åt konkurrenspolitiken, I ett särskilt avsnitt behandlassambandet mellan pris-, konkurrens- och konsumentpolitik. Konkurrenspolitikenskall medverka till att effektiviteten inom näringslivet främjas och prisernapressas. Som en positiv effekt nämns atl konkurrensen kan driva fram en bredd iutbudet. Konsumentpolitiska åtgärder kan, anförs det, ofta leda tillförbättrad pris- och prestalionskonkurrens, men de kan också i vissa fallbegränsa konkurrensen så att det uppstår negativa konsekvenser förkonsumenterna. Sammanfattningsvis slås det i propositionen fast all fortsattaoch intensifierade insatser för att befrämja konkurrensen är av centralbetydelse för konsumenlerna. Härvid erinras om de uppgifter som fullgörs avnäringsfrihelsombudsmannen (NO) och statens pris- och kartellnämnd (SPK), En del synpunkter i molionerna 1985/86:402 (m) och1985/86:405 (fp) rör del avsnitt i propositionen som har refererats, I den förra motionen anförs vissa betänkligheter molresonemanget om marknadsekonomins brister, Molionärerna vill särskilt betonafördelarna med ett marknadsekonomiskt system, 1 etl sådant är det, säger de,konsu- menternasom ytterst avgör utbudet av varor. Marknadsekonomin i LU 1985/86: 34är visserligen inle heli fri från brister, men dessa kan motverkas bl, a, genomBilaga 4 lämplig lagstiftning. Kvar står emellertid, hävdar motionärerna, altmarknadsekonomin har visat sig överlägsen alla andra ekonomiska system när delgäller att anpassa produktionen av varor och tjänster till konsumenternasönskemål och att hålla kostnaderna nere, I fråga om konkurrenspolitikenuttalas i denna molion att den i större utsträckning an bör ses som ettviktigt konsumenipoliiiskt medel. Även i motion 1985/86:405 (fp) diskuteras marknadsekonominsinnebörd och effekter, Molionärerna motsätter sig alt man försöker främja konsumenternasintressen genom "en fördjupning av den svenska förhandlingsekonomin"som vidgar fältet för etl politiskt och ekonomiskt maktspel mellan olikaintressegrupper. De varnar för att samhällsingripanden av detta slag kan geupphov till en kumulativ process som urholkar marknadsekonomins förmåga allfungera. Den bästa konsumentpolitiken är i stället, menar motionärerna, attgenom lagstiftning mot konkurrensbegränsning skapa goda förutsättningar förkonkurrens. Samhället bör, sägs det avslutningsvis i delta avsnitt avmotionen, begränsa sig till att ange spelreglerna på den fria marknaden i syfteatt främja marknadsekonomins e.xislens och funktionssätt. Beträffande båda motionerna gäller att de refereradesynpunkterna skulle komma till uttryck i de riktlinjer för konsumentpolitikensom motionärerna påyrkar att skall uttala sig för, , anser att propositionen ger en korrektoch realistisk bild av konsumentpolitikens allmänna förutsättningar. Detföreligger inle något förslag om att det marknadsekonomiska systemet skalluppges eller väsentligen förändras. Marknadsekonomins brister får man dockinte bortse från. Enighet tycks råda om alt dessa brister i första hand börbekämpas genom lagstiftning och alt konkurrenslagstiftningen därvid spelar ennyckelroll, Näringsutskottel vill från sina utgångspunkter understryka det somi propositionen sågs om effektiv konkurrens som ett led i konsumentpolitiken.Fortsatta och intensifierade insatser för att befrämja konkurrensen bör alltsåutgöra elt viktigt inslag i denna politik. Något särskilt uttalande av riksdagenom all detta bör vara fallet "i större utsträckning än " såsomsägs i motion 1985/86:402 (m) eller atl monopoltendenser etc, skall motverkas"genom en lagstiftning mol konkurrensbegränsning" såsom sägs imolion 1985/86:405 (fp) finner näringsutskollel inte motiverat. En sådanlagstiftning finns ju , Nägon närmare vägledning skulle regeringenoch de konsumenipoliliska organen inle få genom uttalanden av detta slag.Gentemot den förstnämnda motionen vill utskottet framhålla att moderatasamlingspartiet vid tillkomsten av den nuvarande konkurrenslagen (1982:729)motsatte sig en vikfig del av denna, nämligen bestämmelserna omfusionskontroll (NU 1981/82:55 res, I), Motionärernas plädering för att konkurrenspolitiken skall utnyttjas"i större utsträckning än " ler sig mot denna bakgrund inle heltövertygande. Det har länge varit en kontroversiell fråga huruvida ochi sä fall i vilken män de konsumenlpolitiska organens aktionssfär skall omfatta även ofi"entliga regleringar och offentlig service. Denna fråga, somockså ' 118 tas upp ipropositionen och i flera av molionerna, faller i huvudsak utanför LU1985/86: 34 näringsutskottets ämnesområde. Ett avsnitt i den aktuella delen avproposi- Bilaga 4 tionen har näringsutskottel emellertid anledning atlberöra, eftersom det gäller SPK:s verksamhet. Föredragande statsrådet konstaterar (s. 10) att det inomvissa produktionsområden finns offentliga regleringar som innebär ingrepp imarknadsprisbildningen. SPK har redan tidigare i sin ordinarie verksamhet oftabelyst konsekvenserna för pris- och konkurrensförhållanden av skilda offentligaregleringar. Föredraganden betecknar del som angeläget att ytterligare insatsergörs för att "belysa och förstärka konsumentintresset" inom dereglerade områdena. Det är önskvärt atl SPK :s tidigare arbete på delta sällfullföljs, anför han. Detta bör, uttalar han vidare, komma till uttryck i SPK:sinstruktion genom atl där anges alt SPK i anslutning till sin utredningsverksamhetsärskilt skall belysa hur offentliga regleringar påverkar pris- ochkonkurrensförhällanden och därmed konsumenterna, Näringsulskotlet välkomnar ell sådant tillägg lill SPK:sinstruktion, vilket det ligger inom regeringens kompetensområde alt beslutaom. På detta sått tillgodoses lill en del de önskemål som, enligt vad somframgår av propositionen, åtskilliga remissinstanser har framfört om atl deoffentliga regleringarna skulle uppmärksammas inom konsumentpolitikens ram. Några ytterligare anslagsmedelär del inte fråga om att SPKskall erhålla i detta sammanhang.