bet · G901LU34 · 1985-12-31 00:00:00 — Några säkra slutsatser om behovet av och eventuella lämpliga åtgår- 40 der föratt motverka denna lyp av reklam kan enligl utskottets mening inte LU 1985/86:34 dras . Mot bakgrund av den frän flera håll uttalade oron för den pågåendeutvecklingen är det emellertid enligt utskottets mening angeläget alt debattenoch opinionsbildningen när det gäller reklamfrågorna inte stannar av. Medhänsyn lill att har ell generellt ansvar att bevaka konsumenternasintressen i reklamen anser ulskoitel det naturligt att verket på det sätt somföreslås i propositionen får i uppdrag alt initiera en fortsatt debatt påområdet och att följa utvecklingen och föreslå sådana åtgärder som kan visa sigerforderliga. Enligt utskottets mening är det rimligt att verkettillförs särskilda medel för denna verksamhet. Utskottet tillstyrkerföljaktligen propositionens förslag och avstyrker bifall till motionerna 402och 405 i motsvarande del, 1 proposiiionen (s. .39) föreslås att fåri uppdrag att i samarbete med berörda parter följa och dokumentera denkönsdiskriminerande reklamens omfattning och utveckling. Verkets erfarenheteroch bedömningar skall redovisas till regeringen senast vid utgången av är 1988,Verket föresläs få särskilda utredningsmedel, 0,2 milj, kr,, för uppgiften, I motion 403 (s) hänvisas till att minoritetsgrupper isamhället skyddas mol missaktning med anspelning på t. ex, ras, hudfärg ochetniskt ursprung genom bestämmelser i tryckfrihetsförordningen ochbrottsbalken. Något motsvarande skydd för missaktning av kvinnor finns dockinle. trots all kvinnorna utgör en majoritet av befolkningen, Molionärernahänvisar till alt har en lag som förbjuder könsdiskriminerande reklam,Enligl molionärerna torde det med hänsyn till den lagstiftning motdiskriminering som redan finns inte vara svårt all även i införa enlagstiftning mot könsdiskriminerande reklam. Det är därför angeläget, framhållsdel vidare, att utformningen av en sådan lagstiftning övervägs och beslutasutan dröjsmål. Motionärerna yrkar alt del anförda skall ges regeringen tillkänna. Utskottet finner det för egen del angeläget attunderstryka atl sädana avarter inom reklamen som tar sig uttryck iframställningar av könsdiskriminerande natur och söm kan upplevas somkränkande inte bör få förekomma. Utskottet har därför stor förståelse förmotionärernas syfte med mofionsyrkandet. Enligt utskottets mening finns det etlklart avståndstagande frän denna form av reklam hos en bred allmänhet. Somframgår av kommittébetänkandet har även näringslivet sedan tio är tillbakaklart vänt sig mot den könsdiskriminerande reklamen, I den deklaration som NDMavgav 1976 och som utskottet anser värdefullt att här redovisa sägs följande. Allmän enighet råder i dagens samhälle om atl bilder ochframställningar i textens form som uttrycker missaktning för endera könet. innefattar könsdiskriminering, inte bör få förekomma vare sig i reklam eller publici tet. Det ligger såväl i näringslivets som de enskilda företagens intresse alt dessas reklam och kommersiella publicitet inte blir uppfattad som köns diskriminerande. Vaksamhet mot könsdiskriminering i reklam och publici- ' tet utgörelt led i en samhällelig åsiktsbildning med syfte atl komma till LU 1985/86:34rätta med föriegade uppfattningar om könsroller i samhället. Företagen bör sökamedverka i denna åsiktsbildning, NDM uppmanar företagen att se lill attkönsdiskriminerande bilder, rubriker eller texter inle kommer till användningi reklam och kommersiell publicitet, Etl särskilt ansvar pävilar härvidlagreklambyråer och andra som framställer reklam och publicitet för företagensräkning, Enligl utskottets mening har denna deklaration haft ensanerande effekt. Den typ av annonser som exempelvis framställer kvinnor somenbart sexobjekt är sällan förekommande. Del är utskottets uppfattningalt, när en sådan annons någon gäng dyker upp på marknaden, den nästan omgåendemöts av ett kraftigt avståndslagande från en bred opinion, något som i regelhar sådana negativa effekter för annonsören att annonsen drastillbaka, Enligl utskoltels mening motiverar enbart de enstaka fall av rentkränkande reklam som förekommer inte införandet av en särskildlagstiftning mol könsdiskriminerande reklam, Elt svårare problem utgör däremot den schabloniserandereklam som kan sägas avspegla vissa värderingar och handlingssätt i samhället,som av en del människor kan upplevas som könsdiskriminerande och av andra sombetydligt mer positiva och kanske roande. Utskottet delar föredragandestatsrådets uppfattning att det är viktigt att reklamen återspeglar elllivsmönster som bygger på principen om kvinnors och mäns lika värde och päjämställdhet mellan könen. Enligt ulskotlels mening är lagstiftning inte någotbra instrument när det gäller all komma lill rätta med reklam som avviker frändenna grundprincip och som pä grund härav i vissa fall kan betraktas somkönsdiskriminerande. Utskottet vill härvidlag hänvisa bl, a, lillmarknadsdomstolens remissyttrande, vari sägs alt erfarenheterna av den avmotionärerna åberopade lagstiftningen i lyder på alt en sådanlagstiftning leder till bedömnings- och gränsdragningsproblem som i det längstabör undvikas. Med hänsyn lill alt denna typ av annonser oftasl lorde ha singrund i okunnighet eller bristande omdöme hos annonsörer och reklambyråerfinner utskottet de vägar som pekas på i propositionen vara all föredra framfören lagstiftning på området, Enligl utskottet bör lagstiftning tillgripas endastom det visar sig alt det inle går all på annat säll få till stånd en nödvändigsanering av marknaden. Utskottet finner på anförda skäl att motion 403 inte börföranleda någon åtgärd frän sida. Förslaget i propositionen att det skall åliggakonsumentverket alt dokumentera den könsdiskriminerande reklamens omfattningoch att följa dess utveckling och att senast vid utgången av är 1988 lillregeringen redovisa sina erfarenheter och bedömningar har i övrigt inte möttnågra gensagor. Utskottet fillstyrker förslagen. Utskottet konstaterar all detinle föreligger något hinder för alt i samarbete medjämslälldhelsom-budsmannen () före nämnda tidpunkt hos regeringen begärasärskilda åtgärder, om sä befinns nödvändigt, 1 motion 402 (m) yrkas (yrkande 4) att anslaget lillkonsumentverket för nästa budgetår skall vara oförändrat. Förslaget innebär således atl motio närerna avstyrker ett särskilt medelstillskolt för det föreliggande uppdra- 42 get. Utskottet anser för sin del att det är rimligt att verketfår särskilda medel LU 1985/86: 34 för utredningsuppdraget. Med hänsynhärtill tillstyrker utskottet bifall lill propositionens förslag och avstyrkermotion 402 i motsvarande del. Utskottet vill till det ovan anförda foga atl del ärbetydelsefullt atl näringslivet bygger vidare pä deklaration. Det ärsåledes viktigt med ökad information och utbildning till dem som sysslar medreklamen och med en bredare opinionsbildning. En annan möjlig åtgärd skullekunna vara någon form av internt maskineri för övervakning av marknaden. Enligtutskottels mening bör åtgärder på det nu aktuella området falla väl inom ramenför vad utskottet i del föregående anfört om behovet och vikten av egenåtgärderinom näringslivet. Just på detta område bör olika former av egenåtgärder kunnafä stor betydelse och utgöra viktiga inslag i arbetet på alt få till stånd enbra och riklig reklam. Vissa särskilda frågor om marknadsföring Under den allmänna motionstiden har väckts två motioner ivilka tagits upp några särskilda frågor som rör företagens och vissa andrasmarknadsföring, 1 motion L280 (s) tas upp frågor som rör marknadsföring avs. Motionärerna menar atl många människor anser sig habehov av atl förbättra sig själva i psykiskt avseende och att det därför ocksåfinns en marknad för olika former av personlighetskurser, där man t, ex. kan fålära sig att bli mer fantasifull, bli en bättre ledare, få bättre minne, blimer intelligent etc. Inte minst har företagens intresse av alt bereda deanställda tillfälle att delta i sådana kurser gett upphov till en lukrativmarknad för kursarrangörer. Motionärerna pekar pä all del också finnsåtskilliga exempel pä att personlighelskurser säljs direkt lill allmänheten.Osäkra människor förmås atl betala ofta betydande summor fill organisationerför deltagande i kurser vilka utlovas kunna leda lill personligheisför-bättringarav olika slag. Motionärerna menar all del rimliga i vad som utlovas ofta kanifrågasättas. Enligt motionärerna har del hänt all människor försalts i ettkraftigt ekonomiskt beroende av den organisation de sökt sig till. Det har ocksåförekommit alt minderåriga dras in i andra former av skadligt beroende, 1motionen åberopas atl myndigheterna i några fall fått anledning att granskaverksamheter och kurser som är inriktade pä personlighetsförändringar.Molionärerna hänvisar bl. a, till scientologikyrkans s.k. E-meter. Oseriös verksamhet när det gäller personlighetskurser börenligl motio närerna i första hand motverkas genom upplysning och opinionsbildning. Samhällets insatser på området bör inskränkas till ingripanden mol ekono miska och andra oegehtligheter. Samhället bör ocksä ingripa dä minderåri ga utsätts för otillbörlig påverkan. Motionärerna framhåller atl möjlighe terna för myndigheterna att ingripa dock ofta är begränsade eftersom lurade konsumenter av flera skäl sällan påtalar missförhållandena. Det är ocksä ibland oklart i vilka fall religions- och yttrandefriheten kan förhindra ingripande med stöd av marknadsföringslagen. Med hänvisning till det anförda yrkar motionärerna att hos regeringen begär en utred- 43 ning omhur samhället skall möla utbudet av oseriösa s, k. personlighets- LU1985/86: 34 kurser och annan likartad oseriös verksamhet. har vitsordat all marknadsföringen av s,k, personlighetskurser är oseriös och att människors själsliganöd därvid utnyttjas på ett ofta otillbörligt sätt. harprövat påståenden i annonser om att man med hjälp av en s,k, E-meier skullekunna mäta människans mentala tillstånd och förändringar av detta (MD 1976:5),Invändningar mot att inte kunde pröva ärendet med hänsynlill grundlagsskyddet för religions-.och tryckfriheten godtogs inte.Marknadsdomstolen ansåg att påståendena var uppenbart oriktiga och därför otillbörligaenligt marknadsföringslagen. Kö har i ell fall med stöd avmarknadsföringslagen beslutat om förbudsföreläggande beträffandemarknadsföring av en kurs benämnd "Reningsgenomgången". I andra fallhar marknadsföringen på frivillig väg korrigerats efter påpekanden frånkonsumentverket. Totalt har verket fått ell 40-tal anmälningar som rörtmarknadsföring av denna lyp av kurser. Som exempel på anmälningar frän desenaste åren kan nämnas anmälningar mol ett handelsbolag för direktreklam angåendeviss studieteknik ledande lill "Bättre betyg" för barn samtanmälningar om viss marknadsföring av studier vid"journalisthögskola". Det rättsliga skyddet för tryckfriheten medföratt ingripanden mot marknadsföringen kan ske endast i begränsad utsträckning.Konsumentverket har uppgetl atl verket inle har möjlighet att avsätta särskildaresurser för granskning av marknadsföringen på delta område. Utskottet kan i likhet med motionärerna konstatera attutbudet och marknadsföringen av kurser av det slag som behandlas i motionenfått en ökande omfattning . Som belyses i motionen är del medhänsyn lill verksamhetens inriktning pä personlighels- och beteendepåverkan,som inte låter sig bedömas efter strikt objektiva kriterier, ofta förenat medsvårigheter alt kunna ingripa mot otillbörlig marknadsföring av verksamheten.Det kan också vara sä atl grundlagsskyddet för tryckfriheten ochreligionsfriheten hindrar ett ingripande med slöd av marknadsföringslagen. All marknadsföringsåtgärderna på detta område likvälifrågasätts inte sä sällan framgår inle minst av del stora antal anmälningarsom inkommit till . Enligt utskottets mening förtjänar därförmarknadsföringen av de s,k, personlighetskurserna och likartad verksamhet altuppmärksammas mera än vad som varit fallet. Del bör ankomma päregeringen atl noga följa utvecklingen pä området och vidta de åtgärder som kanvisa sig vara nödvändiga. Utskottet föreslår att ger regeringen tillkänna vad utskottet sålunda anfört med anledning av motion L280, I motion L204 (vpk) yrkas att hos regeringenbegär att åtgärder vidtas i syfte alt begränsa kommersialiseringen av julfirande!. Enligl mo tionären tenderar julkommersen i takt med de ökade möjligheterna till alltmer påträngande reklam att på ett avgörande sätt påverka de enskilda hushållens ekonomi. Motionären anser atl åtgärder behöver vidtas för alt 44 begränsaden hysteri och det ekonomiska vansinne som julkommersen LU 1985/86:34 innebär.Reklamen och marknadsföringen inför julen bör därför regleras. Motionärenförordar atl julrekläm inte bör få förekomma före och atlaffärsmännen bör åläggas en viss återhållsamhet l.ex. genom att undvika alltförpåträngande och uppseendeväckande julskyltning. Enligt utskottets mening torde det råda delade meningar omi vilken utsträckning marknadsföringen inför julhandeln är negaliv. Uppenbartförekommer det dock inslag i marknadsföringen som av en del upplevs som mindretrevliga, I den mån marknadsföringen kan anses som otillbörlig-finns detemellertid möjlighet för konsumentmyndigheterna atl ingripa med slöd avmarknadsföringslagen, 1 de fall där missförhållanden i övrigt kan konstaterasär det i första hand en sak för företagen att själva söka få en bättring tillstånd. Utskottet vill ocksä peka på möjligheterna för de lokalakonsumentorganen att överenskomma med detaljhandelns företrädare om hurjulhandeln bör bedrivas, Atl det skulle existera något behov av ellerberättigade anspråk pä ett generellt införande av en särskild tid under vilkenjulreklam skall fä förekomma har utskottet inle kunnat finna. Utskottetavstyrker på anförda skäl bifall till motion L204. Information på produkterna m. m. I propositionen förordas atl produktinformationenförbättras (s, 40), Informationen förutsätts i ökad utsträckning tas framgenom näringslivets försorg. Det framhålls vidare alt liksomhittills bör ta initiativ till utveckling av standardiserad information främstgenom frivilliga överenskommelser mellan verket och berördabranschorganisationer. Samarbetet kan också ta sig uttryck i att riktlinjerutarbetas. skall även söka träffa överenskommelser med olikabranscher om information från företagen till verket om olika produktersgrunddata m, m, som underlag för marknadsöversikter. Del förutsätts all verketfortlöpande prövar möjligheterna all ta'ny teknik lill hjälp vid spridningenav konsumentinformation. Frågan om standardiserad varuinformation behandlas imolion 405 (fp). Motionärerna yrkar (yrkande 7) att hos regeringen begär att får i uppdrag atl arbeta för elt syslem med frivillig varudeklaration för vissa varor, I motionen understryks alt en av de mest angelägna konsumentfrågorna är atl ge konsumenten tillgäng till en ända målsenlig information om varorna i den vardagliga köpsituationen. Infor mationen bör utformas så att jämförelser mellan olika alternativ underlät tas. Motionärerna anser att det , trots en allmän förbättring av de konsumenlpolitiska åtgärderna, är svårare än någonsin att i butiken få en objektiv konsumentinformation. Motionärerna hänvisar till etl förslag från varuprovningskommittén av innebörd att man på frivillig väg skulle söka bygga upp etl varudeklaralionssyslem i samarbete med näringslivet, Etl sådant system med igenkänningstecken skulle, påpekas det, gagna den marknadsföring som seriösa och ansvarskännande företag bedriver. Syste met gör det också lättare för konsumenten att välja rätt vara lill rätt pris, 45 Enutvecklingsmodell kan enligl molionärerna vara den som möbelbran- LU1985/86:34 schen tillämpar. Den branschens "Möbelfakla" är entillförlitlig och av konsumenterna efterfrågad information. Motionärernaefterlyser initiativ från när det gäller att i samarbete medandra organ stimulera till etl frivilligt varudeklaralionssyslem för vissavaror. Frågan om informationen till konsumenlerna om produkterskvalitet tas också upp i motion L284 (fp). Motiveringen till motionen finns iav samma motionärer väckta motion Ub840. Motionärerna framhåller att informationenlill konsumenter om produkters kvalitet har försämrats . Det tidigaresystemet med varudeklarationer har försvunnit, och konsumenten står oftast,anser motionärerna, utan information om kvaliletsdif-ferenser. Enligtmotionärernas mening måste den sakkunskap om varors och tjänsters kvalitet somfinns inom näringslivet nu komma fram till konsumenten, och därför behövs ökaisamarbete mellan konsumenter, näringsliv och konsumentorganisationer. Imotionen pekas pä atl konsumenten känner stor osäkerhet om livsmedlenskvalitet som konsumenten inte har tid och räd att misslyckas ochgöra dåliga inköp. Vidare hänvisas till att dagens konsument ofta harbristfälliga grundkunskaper om råvarorna, deras egenskaper och hantering.Enligl motionärerna finns det förutsättningar atl tillmötesgå konsumenternaskrav pä bra produkter och en fungerande produklkvaliietsinformation.Motionärerna understryker att del är elt nationellt intresse atl åstadkommakvalitetsregler inom särskilt livsmedelshandeln och yrkar att det anfördaskall ges regeringen till känna. Motionärernas yrkande i motion 405 alt börfä i uppdrag att arbeta för ett system med frivillig varudeklaration (yrkande7) har som bakgrund ett av varuprovningskommittén i betänkandet (SOU 1982: 38)Fakta för konsumenter lämnat förslag. Kommittén föreslog bl, a, attinformationen vid inköpstillfället skulle förbättras genom ett frivilligtvarufaktasyslem, dvs, en deklaration med enhetlig logotyp (igenkänningstecken)och ett enhetligt utförande för alla produktområden. I konsumentverkelsrapport på säljslällel (Rapport 1982:7-01) lämnades underlag förfortsatta överväganden och åtgärder för att förbättra konsumentinformationenpä säljstället. uttalade sig mot etl övergripandeinformationssystem inom alla branscher och förordade i stället etl individuelltsyslem anpassat till de olika förutsättningarna i varje enskilt fall.Varuprovningskommitténs betänkande och jämte deremissyttranden som avgetts häröver överlämnades lill konsumentpolitiskakommittén med uppdrag att vidare bereda frågan om standardiseradvaruinformation, drog slutsatsen all det då intevar möjligt eller önskvärt att få till stånd elt omfattande informationssystemav VDN-karaktär, Konsumentpolitiska kommitténs uppfattning godtas i proposiiionenav föredragande statsrådet. Utskottet delar motionärernas uppfattning om önskvärdhetenav att produktinformationen förbättras, Enligl utskottets mening är det emeller tid inte meningsfullt atl söka att fä fram etl omfattande varudeklarations system av VDN-karaktär, 1 stället bör man ta fram standardiserad varuin- 46 formationför vissa varugrupper. Ett exempel härpå är de av motionärerna LU 1985/86: 34åberopade "Möbelfakta", I likhet med föredraganden förutsätterutskottet att produktinformation i ökad utsträckning tas fram genomnäringslivets försorg. Utskottet anser för sin del att framtagandet avstandardiserad varuinformation är etl område väl lämpat för näringslivetsegenåtgärder. Arbetet med framtagande av varufakta bör ske i frivilligsamverkan med . Utskottet utgår från alt verket tar erforderligainitiativ för atl fä till stånd branschöverenskommelser på sådana områden därdel bedöms nödvändigt. På sätt utskottet beskrivit i avsnittet om egenåtgärder(s, 26) kan också ett mer aktivt ingripande frän verkets sida bli erforderligt.Verket bör också söka tillse att dess faktamaterial finns tillgängligt päköpställena. Vad utskottet sålunda anfört får anses väsentligen tillgodosemotionärernas önskemål. Något särskilt tillkännagivande till regeringen ärdärför inte påkallat. Utskottet avstyrker följaktligen bifall till motionsyrkandena. Frågan om användandet av datakommunikation inomkonsumentinformationen behandlas i motionerna 405 och L260 (båda fp). Motionärerna i den förstnämnda motionen påpekar attrådgivning och upplysning till de enskilda konsumenterna är i stora stycken ettkvantitets- ' problem. Det räcker inte med spridning av information viamassmedia. Man bör dessutom kunna ta dalatekniken lill hjälp. För atldatorstödd konsumentrådgivning skall bli meningsfull krävs enligt motionärernadels atl varujämförelser och marknadsöversikter finns tillgängliga, dels attdet finns förutsättningar för atl den rådgivande informationen kan spridas tillkonsumenterna via datakommunikation. Med videotex (teledata) kan informationom varor och'tjänster för att underlätta pris- och kvalitetsjämförelser viatelenätet nä ut till etl stort anlal konsumenter. För all en sådan .informationsspridning skall ha utsikter all lyckas bör dock enligl motionärernaföljande åtgärder vidtas, - Branschorganisalionerna bör uppmuntras att självabygga upp konsumentdatabaser med produktfakla och jämförande varuanalyser, -Verket bör i samverkan med industrin arbeta fram praktiska normer ochstandarder för sådana direkt för konsumenten avsedda varuöversikter, - Verketbör vidare ta fram datorprogram med konsumentrådgivning som via l,ex,videotexnätel kan föras ul över persondatorer lill konsumenterna, - Verket börockså i samverkan med studera hur konsumentupplysning bedrivs istora videotexsy-slem i andra länder. - Företrädare för industrin böruppmuntras all tillsammans med starta prakfiska prov med videotexför konsumentupplysning (yrkandena 3 delvis och 8), Motiveringen till motion L260 finns i av samma motionärerväckta motion K412, vilken behandlar olika datafrågor. Synpunkterna som fram förs ansluter nära lill vad som anförs i ovannämnda molion 405, Motionä rerna framhåller att bör öka sitt intresse för frågor röran de praktiska normer och standarder för upplysningar i varuöversikter. Dessa kan via datatekniska hjälpmedel spridas direkt till den enskilde konsumenten. Det bör därför finnas en samordning av olika presentations former för datoriserad varuöversiktsupplysning, Molionärerna yrkar atl 47 vad de anfört i motionen ges regeringen till känna. En motion (fp) med i huvudsak samma syfte som de nuaktuella behand- LU 1985/86: 34 lades av', I motionen yrkadesatt skulle ges i uppdrag alt överväga hur videotex kundeanvändas för kvalificerad varuinformation. påpekade (LU 1984/85:39s, 13) alt frågan om användandet av datakommunikation inomkonsumentinformationen blivit alll aktuellare och hänvisade lill attkonsumentverket i samarbete med vissa större kommuner avsåg att under 1985påbörja några försöksobjekt, bl, a. prov med marknadsöversikter pä teledataoch hushållsleknisk information via persondator. Även information omkonsumentverkets riktlinjer och avgöranden skulle läggas inpå dala. När del gällde teledata behövdes del enligl konsumentverketsuppfattning en systemutveckling för att kunna fä till slånd en godkonsumentinformation. Med hänsyn lill att verket sålunda redan bedrev eltutvecklingsarbete på området ansåg utskottet att något sådant uppdrag sommotionärerna begärl inle behövde ges ål verket. Utskottet avstyrkte därförbifall lill motionen. godkände utskottets hemställan. har i en inom verket upprättad promemoriafrån lämnat en lägesrapport när del gäller utvecklingsarbetet meddatahjälpmedel för det kommunala konsumentarbetel. Av rapporten framgår bl, a,följande. Är påbörjade ett utvecklingsarbete tillsammansmed konsumentvägledare i sju kommuner. Under arbetets gäng enades man om altvissa områden var mest angelägna när det gällde möjligheterna att söka utveckladatoriserade system. Dessa områden var hushällsekonomisk rådgivning,konsumenträltsligt material, marknadsöversikter och sökordslista.Konsumentverket har i samarbete med företrädare för den kommunalakonsumentverksamheten i tre kommuner tagit fram ett datorprogram som syftar lillalt underiätta den hushållsekonomiska rådgivningen i kommunerna. Resultatet avett försök med del första programmet var påfallande positivt. Sedandess har flera nya egenskaper tillförts programmet med altytterligare uiprovningar gjorts när det gäller datorprogram medbudgeträdgivning.