bet · G901KU25 · 1985-12-31 00:00:00 — Remissakten, kopia av arbetsplan samt i ärendet prövadehandlingar bifogas. VägförvaltningensPM Prövade handlingar Kopia av arbetsplan utgör underbilaga 2. KU1985/86:25 Underbil. VFRpa,fviö L Lidholm, AG PM angående anförda besvär över beslut omfastställelse av arbetsplan för omläggning av väg 202 - Svanvik, delenvid etapp II jämteindragning av väg, , arrendator på del av 5:1 besvärarsig mot fastställelsen av inlandsalternativet och förordar sjöalternativet,som han anser skulle bli det billigaste alternativet. Som skäl härför anges attvissa frågor ej prövats vid fastställelsen och att detta kostnadsmässigtmissgynnar sjöalternativet. LRF-avdelning besvärar sig över fastställelsen avinlandsalternafivet och anser att vägen bör byggas enligt sjöalternativet. Somskäl härför hänvisas till tidigare skrivelser samt framföres samma synpunktersom beträffande ej prövade frågor vid fastställelsen. Vidareanses att inlandsalternativet är 278 m längre än sjöalternativet, attinlandsalternativet i högre grad innebär nackdelar för jordbruket samt attsjöalternativet i motsats till inlandsalternativet i större omfattning följerbefintlig väg. Synpunkter i fidigare ingivna skrivelser har kommenteratsi daterat . Fastställelsebeslutets ändamål är att ge väghållarenlaglig rätt att ta den för vägen erforderliga marken i anspråk och innefattarej de i beslutet undantagna frågorna. Detta innebär dock ej att kostnaderna förifrågavarande åtgärder utelämnats. Kostnaden för alla i arbetsplanernaupptagna arbeten liksom för marklösen och intrångsersättning är beräknade ochingår i de totalsummor som redovisats. Inlandsalternativet har som nämnts en ombyggnadslängd somär 278 m större än sjöalternativet. Vägförlängningen för trafik ochvägunderhåll är dock mindre och uppgår till 138 m. Nackdelarna av denna vägförlängning uppväges helt av degynnsammare lutningsförhållandena som inlandsalternativet erbjuder jämfört medsjöalternativet. Ingrepp på , som inlandsalternativet förorsakar,måste anses som förhållandevis ringa med hänsyn till de åtgärder som erbjuditsför att begränsa skadorna samt jämfört med andra vägobjekt där betydligt störreskador accepteras. Ett läge enligt sjöalternativet utmed befintlig väginnebär ej självklart fördelar. Trafik inom arbetsområdet utgör problem speciellt vid broläget. Kostnadsmässigt år inget att vinna då nuvarande vägen ej kan utnyttjas. Detta läge strider även mot antagen generalplan för m. m. som förutsätter att området utmed stranden skall utnyttjas för gång- och cykelstråk. ' arrendator på lantbruk, Sätra5:1 anför KU 1985/86:25 besvär mot fastställelse av inlandsalterntivet. Somskäl anföres, dels försvå- Underbil. 2 rad brukning av 7,5 ha åker somföljd av att vägen diagonalt delar åkern, dels att föreslagen koport eventuelltej kan dräneras, dels fördelen av att jordbrukstransporter på allmän väg kanreduceras vid sjöalternafivet. har i inlandsalternativet förutsattkompenserande åtgärder genom återställande av bef väg över åkern till åkermarksamt har i kostnaderna för marklösen inräknat ersättning för försvårad brukningsom kan förorsakas. Dränering av en eventuell koport kan ske utan svårighettill den intilliggande Edsän vars vattenyta ligger mer ån underkoportens botten. Jordbrukstransporter på allmän väg utgör en viss nackdelför övrig trafik men är allmänt förekommande och accepterat på vägnätet. Medden förhållandevis ringa trafiken på vägen utgör dessa begränsade transporteringet påtagligt problem. m. fl. 3:5 överklagar beslutet omfastställelse av inlandsalternativet som anses sänka fastighetens värde och gesämre förbindelse med sjön . Vid utförande av inlandsalternativet krävesinlösen av fastigheten samt kompensation för värdesänkning. Vägen uppges liggapå med hög bank som enda utsiktspunkt. Närmaste tomthörn ligger 27 m från inlandsalternativetsvägmitt och avståndet till boningshuset är 47 m. Fastigheten är således ejdirekt berörd av vägförslaget. Vägbanken har en höjd av max 1,6 m och kommer ejatt dominera landskapsbilden. Vägen kommer ej att nämnvärt förändra förbindelsenmed sjön . Fastighetens taxeringsvärde är . varav byggnadsvärdetutgör 56 000. I skrivelse utan underskrift ifrågasattes befogenheten förvissa personer, som uttalat sig till fördel för inlandsalternativet, att yttrasig i ärendet. I samband med arbetsplanens formella handläggning harunderrättelse om vägärendet med rätt att yttra sig lämnats till samtliga somingivit skrivelser förutom en. Skrivelse utan underskrift torde helt saknaberättigande som besvärsinlaga. för hemställer att regeringenupphäver fastställelsebeslut med hänvisning till tidigare ingivnaskrivelser i ärendet. Vägförvaltningenskommentar KU 1985/86:25 Skrivelserna har kommenterats tidigare i vägförvaltningenspromemorior och skrivelser. KU1985/86:25 Underbil. Besvär i fråga öm fastställelse av arbetsplan föromläggning av väg 202 på delen vid , etapp 2, m.m., (6 -I- v.h.) dnr D 341 83:0408 fattade det beslut som framgårav bilagan.' fl., , FolkeAndersson samt LRF-avdelning har i skilda skrivelser överklagatbeslutet genom besvär. Klagandena hemställer att regeringen upphäver vägverketsbeslut och förordar i stället en alternativ vägsträckning, det s. k. sjöalternativet. haryttrat sig i ärendet . , , samtUndenäs LRF-avdelning har därefter kommit in med ytterligare skrivelser. Gunillaoch har kommit in med en skrivelse i ärendet. Det överklagade beslutet rör inte LRF-avdelning påsådant sätt att avdelningen har besvärsrätt. Regeringen tar därför inte uppderas besvär till prövning. I ärendet har för en omläggning av väg 202 på delen vidSätra utarbetats två alternativa arbetsplaner, benämnda inlandsalternativetresp. har i det överklagade beslutet prövat bådaarbetsplanerna och därvid fastställt inlandsalternativet. Vid en samlad bedömning av förhållandena i ärendet finnerregeringen att övervägande skäl talar för att en omläggning av väg 202 påberörd del bör ske enligt sjöalternativet. Regeringen upphäver därförvägverkets beslut och fastställer den av iJönköping upprättade och dagtecknade arbetsplanen för en omläggningav väg 202 på berörd del enligt sjöalternativet. Regeringen beslutar om indragning, sedan de nyavägarna har KU 1985/86:25 öppnats för trafik, av de av vägombyggnaden berördadelar av nuvarande Underbil. 3 vägarna 202 och 1056, som inte sammanfallermed de nya vägarna. Kungörelseom beslutet skall ombesörjas av . Tack för ert brev om väg 202 vid . Ombyggnaden av väg 202 vid har utretts grundligt.Två alternativa arbetsplaner har upprättats. fastställde det s. k.inlandsalternativet. Bruk m. fl. överklagade beslut genombesvär. Vägombyggnader innebär ofta intrång. Det är dock frånallmän synpunkt angeläget att vi har ett effektivt och trafiksäkert vägnät. Ombyggnaderav vägar skall därför ske på ett sådant sätt att ändamålet med vägombyggnadenvinns med minsta möjliga inträng och olägenhet utan oskälig kostnad. Detta är utgångspunkten för regeringens prövning av besväröver beslut om fastställelse av vägarbetsplaner. Förutom de till ärendethörande handlingarna - som i detta fall var mycket omfattande - har kommunikationsministerCurt uppvaktats av såväl m.fl. som Bruk. Allaberörda parter har således getts möjlighet att redovisa sin syn på vägfrägan. Givetvis är kommunens, och vägverketsställningstagande av största vikt, men regeringen måste själv göra en allsidigoch självständig bedömning i den här frågan liksom i alla andra frågor därregeringen skall besluta. KU1985/86:25 Underbil. KU 1985/86:25 Underbil. Box 3059 546 01 1 Tackför ditt brev om väg 202. Förstvill jag framhålla att regeringsbeslut fattas av hela regeringen, ej avenskilda statsråd i regeringens namn. Somjag nämnde i mitt tidigare brev hår frågan om en ombyggnad av väg 202 vid Sätrautretts grundligt. Kommunens ställningstagande är givetvis av största vikt, menregeringen måste själv få göra en bedömning i ärendet. Detta är en vikfig del ivårt demokratiska system, och står enligt min mening inte i motsats till.vårasträvanden att fördjupa den lokala demokratin. Regeringenoch har ett övergripande ansvar för t. ex. trafiksäkerhet och miljö.Detta kan ibland leda till att regeringen i ett enskilt ärende kanske inte görriktigt samma bedömning som berörd kommun. 481 31 1985/86. PM rörande frekvensen av statsrådens inrikes och utrikesresor Med anledning av inom utskottet väckt fråga om frekvensenav statsrådens inrikes och utrikes resor har en redovisning erhållits frånstatsrådsberedningen (underbilaga 1) beträffande förhållandena /85. Av denföretagna kartläggningen framgår följande: företogs 551 inrikes resor, ca 27 imedeltal 217 utrikes resor, ca 11 i medeltal. De utrikes resornas fördelning på länder framgår avstatsrådsberedningens sammanställning. Kostnaderna för statsrådens inrikes och utrikes resorbudgeteras resp. departements anslag för den egna verksamheten och redovisasunder anslagsposten förvaltningskostnader (A 1). I internbudget beräknas kostnaderför dels utrikes, dels inrikes resor sammantaget för statsråd och tjänstemän. KU1985/86:25 Bil. KU1985/86:25 Underbil. Med anledning av att har begärtuppgifter om statsrådens tjänsteresor har statsrådsberedningen samlat inuppgifter från statsrädenssekreterare om statsrådens resor undertiden den 1juli 1984-den 30 juni 1985. Uppgift har lämnats dels om antalet resor, inrikesoch utrikes, dels - i fråga om utlandsresorna - om resmålen. Resultatet av undersökningen redovisas i bifogade bilagor.Bilaga 1-2 innehåller sammanställningar av antalet inrikes resp. utrikes resor.I bilaga 3 redovisas resmålen för utlandsresorna. Rättelse: S. 493 18. d) Utgår: Stöd till 23. a) rad2 Utgår: m. m. KU 1985/86:25 (S ic*T-.Hiy-irnioH<.or-.-'--'w-»(Nrfn- mr-rrrr* ICNr*'t-.cs-< r.-Tfr}-r lTtr*r-Jwi-r-ol'/~jrnsOr. (N 1 l(NfS(Nl l-l-inm-tNlOfSfNCN- r-J |w lw Ifslro |\£)(N l(NCSf*OJ I ItNfSI loJ I.rfS. Tt lrjoJcMw-) rJ-tftNTtTtiniot l( \ - T- ' tn \r, r lrNCSTtrc*r-J I I T-rf I I I ii o ä) 5.S (/) > 'ii c Ö o -a ii = w (11" : V5 o U N! .J 031/5 o -5 S g>'5b.S = ' = « .c .ti o o KU 1985/86:25 fSlr-H(NI (S If*-) I cn I I I lAl (NI I I I I I I I I Imm I I irJ(N I ifM1| I (N I iin-' |r-iH itSfNm-HrnHtN.-'I I irjml l(Ni I I-H| (NI ml I I |(N I I I 1/5 U Im I I I I I I I I I I rg |.,j.. I |cv) ir,) |,_ IcNroi IO) I im I I (N Im * l(N (N I I I I I l(Nm l(NI I (N > O au. :« u g I [fl > =0 O K (Ä ,o-o=: 3 El213 t c:;rra s o '(U aCO) c 'C c o o + 2 |E?-§ = KU 1985/86:25 c J2 2 ' u,iZ c-o: 0 c t 2 nt/3 (/5 .C M 2 .S 555 C ( ra _i « c o 'C 05 ? 1/5 D I -I- o 00 00 /> K E S '5 'i 'i = :§ I -3 S-S £ a:oaa;5>js.2£_)H :«: CO . E 2 c " ts U.U-ISO C _ 00 tfl o CO o t " t + -g s . O (/n o .a -a ~ (/5 (/5 (U U- I >-* u &-E * - - £?3 3)-l < m '" CO .= n -SJ I-, :S c o " c t/5 2. g. O (u uiO £ H c/: 1 i 1 c o -r: E 5 00 00 > E CO .1 b-, t (2 gg Öste (L) 0X1 KU 1985/86:25 ra ra (/] D S| o? (fl OJ 1-1 o- E "S o- c E o >i ca u KU1985/86:25 Bil. PM angående regeringens beslut om överförande tjänstemaninom flygvapnet till disponibilitetsstat Riksdagsman (vpk) har begärtkonstitutionsutskottets granskning av regeringens beslut den 19 september 1985om att till disponibilitetsstat överföra flygingenjören av 1. graden iflygvapnet , se underbilaga 1. Av regeringsbeslutet framgår att chefen för flygvapnet isamråd med statens arbetsrriarknadsnämnd i sk rivelse den 19 november 1982föreslagit att Richholtz placerades i disponibilitet och befriades frånskyldigheten att utöva statlig tjänst, se underbilaga 2. I en PM upprättad inom försvarsdepartementethar lämnats en kortfattad redogörelse för bakgrunden till beslutet, seunderbilaga 3. I en interpellationsdebatt omsäkerheten inom den militära luftfarten har även frågan om Richholtz behandlats(se RD prot. I lagen 1976:600 om offentlig anställning () finnsbestämmelser om disporiibilitet. Enligt 7 § får arbetstagare vid polisväsendet,utrikesförvaltningen eller försvarsmakten försättas i disponibilitet, om detär nödvändigt av hänsyn till rikets bästa. I anställningsförordningen (1965:601) regleras frågor ombeslut om disponibilitet. Enligt 35 § skall fräga om försättande idisponibilitet av arbetstagare vid försvarsmakten prövas av regeringen efterframställning av överbefälhavaren eller chefen för armén, marinen ellerflygvapnet eller den centrala förvaltningsmyndighet under vilken arbetstagarenlyder. Innan framställning görs skall yttranden inhämtas frän övriga chefereller myndigheter under vilka arbetstagaren lyder. Vidare skall fråga om försättandei disponibilitet av arbetstagare vid polisväsendet prövas av regeringen efterframställning av . Undertecknadvill för granskning anmäla handläggningen iförsvarsdepartementet av ärenden rörande . Behandlingen av ärendetskedde under statsrådet tid som departementschef. Det som är avintresse för granskning är i korthet följande: Richholtz har under en långföljd av är i sin tjänst som militärflygare påtalat missförhållanden rörandesäkerheten vid flygning. Också andra personer inom flygvapnet än Richholtz harframfört liknande kritik. Frågan gäller, i vad mån denna kritik avfärdats påett alltför vårdslöst sätt av departementet, samt i vad mån Richholtztjänstgöringsförhållanden har negativt påverkats härav. Richholtz, som nuförsatts i.disponibilitet - en åtgärd som kan behöva granskas i sig - hartillerkänts vissa vederlag vars skälighet också kan behöva bedömas. Richholtztillhörde under sin utbildning och sin flygtid de skickligaste inom sinårgång, varför det skäliga i att behandla honom så som skett kan sättas ifråga.En speciell detalj är frågan, varför Richholtz, trots hänvändelser tilldepartementet, inte kunnat få ut något betyg, som skulle kunna användas vidsökande av anställning i privat tjänst. KU 1985/86:25 Underbil. KU1985/86:25 Bil. 2.1 Överförande till disponibilitetsstat av flygingenjörenav 1. graden I skrivelse har chefen för flygvapneti samråd med statens arbetsmarknadsnämnd föreslagit att flygingenjören placeras i disponibilitet och befrias frän skyldighetenatt utöva statlig tjänst. Regeringen föreskriver att LennartRichholtz, räknat fr.o.m , skall vara överförd tilldisponibilitetsstat för försvarsmakten. Från samma tidpunkt och tills vidare,dock längst intill , skall i stället förlön åtnjuta disponibilitetsarvode med ett belopp för månad som motsvarar denlön och de förekommande lönetillägg som han uppbar vid utgången av ,ökat med de generella uppräkningar av lönen och lönetilläggen som följer avkollektivavtal. är skyldig att så länge han kvarstår pådisponibilitetsstat för försvarsmakten vid behov återinträda i aktiv tjänst. får förena sin anställning pådisponibilitetsstat med annan statlig anställning. Disponibilitetsarvodet skalldärvid minskas med bruttobeloppet av honom i denna anställning tillkommande löneller arvode. Så länge inte är underkastad statligapensionsbestämmelser i annan anställning skall st;itens allmännatjänstepensionsreglemente (1959:287) tillämpas på honom i hans anställning pådisponibilitetsstat som om han alltjämt innehade tjänst på aktiv stat. Regeringen medger slutligen att genomchefens för flygvapnet försorg erhåller flygutbildning på de villkor och i denomfattning som anges i § 3 i bifogade protokoll av den 21 april 1983.Regeringen har ingen erinran mot att anlitar den av honomföreslagne läkaren, , för den medicinska undersökning, somkrävs. KU1985/86:25 Underbil. Regeringens handläggning av ärendet , som är född , antogssom reservoffi-cersaspirant vid flygvapnet . Han anställdes somfänrik i flygvapnets reserv , befordrades till löjtnant den 1juli 1958 och till kapten . Sedan avlagt civilingenjörsexamen,anställdes han vid flygvapnet som flygingenjör av första graden den 7 januari1975. Han placerades på provningsavdelningen vid . Hansarbetsuppgifter skulle vara att inom provningsavdelningens materielbyråmedverka i granskningen av flygmateriel. Som reservofficer var till en börjanplacerad i flygtjänst. LennartRichholtz var utbildad på flygplan J 29. Denna flygplantyp ersattes vid den härtidpunkten av J 35 och reservofficerarna omskolades inte från J 29 till J 35.Detta var enligt flygvapnet skälet till att inte fickförlängd flygtjänst. , som för beslutet höll påatt utbilda sig till "flygande" flygingenjör vid , ansåg att hans utbildning spolierades när han inte längre gavsmöjlighet att flyga. Han menade att det verkliga skälet till beslutet attstoppa hans flygtjänst var att han kritiserade flygsäkerheten inom flygvapnet. kommenderades han på nytt tillflygtjänst. Den kommenderingen har han behållit, först somreservofficer och därefter som flygingenjör av 1 graden. Flygtjänsten avsågdock bara sambandsflygningar. Efter har han inte flugit pågrund av att han inte varit villig att underkasta sig föreskrivenläkarundersökning. När anställdessom flygingenjör krävde han att få flyga in sig på system 37 (). Dettakrav avvisades med hänvisning till att han inte flugit system 32 (Lansen) ellersystem 35 (Draken), till att antalet utbildningsplatser var begränsat och tillhans ålder. På arbetsgivarsidan har ansetts att intehar förmätt att lösa sina arbetsuppgifter. Detta har enligt arbetsgivarensuppfattning haft sin grund i att har ägnat allt för mycket avsin tid med de oförrätter som han upplever sig ha utsatts för, särskilt dåindragningen av hans flygtjänst . KU 1985/86:25 Underbil. 3Chefen för flygvapnet begärde i en skrivelse till statensarbetsmarknadsnämnd (SAMN) om SAMN:s medverkan till omplacering av LennartRichholtz. I beslut förklarade SAMN att SAMN inte ansåg sigha möjligheter att omplacera honom. EfterSAMN:s beslut hemställde chefen för flygvapnet i en skrivelse den 19 november1982 att skulle försättas i disponibilitet. Iett brev till försvarsministern accepterade LennartRichholtz överföring till disponibilitetsstat under förutsättning att vissa avhonom framställda villkor infriades. Efterytterligare skriftväxling mellan försvarsministern och enighet om villkoren. Ibeslut föreskrev regeringen att ,räknat fr. o. m. , skulle vara överförd tilldisponibilitetsstat. Någonav skrivelserna från innehåller allmänna påståenden ombristande nykterhet hos flygvapnets piloter. Dessa påståenden har inteföranlett några åtgärder frän försvarsministerns sida. Sammanfattning av granskningsarbetets inriktning ochresultat 1 Förändringariregeringenssammansättning, m. m....... 3 Utvecklingen avantalet regeringsärenden m.m.......... 4 Remisser tilllagrådet.................................................. 5 Beredningen avregeringsförslag................................ 7 Redovisning avriksdagens bemyndiganden i normgivningshänseende 10 Utgivningen avSvensk författningssamling................ ..... 11 Sekretesslagenstillämpning i utrikes- och försvarsdepartementen 15 TCO-konfliktenvåren 1985......................................... ..... 16 Regeringensåtgärder beträffande jåmställdhetsfrågor m. m 20 Regeringenshandläggning av datafrågor................. ..... 22 Utseende av VDi halvstatligt företag........................ ..... 34 Jordförvärvslagstiftningenstillämpning i vissa fall..... 35 Angåendekoncession för viss flygtrafik.................... 37 Regeringenshandläggning av skrivelser m. m 38 a) Allmänt ....................................................................... 40 b) Regeringsbeslut om viss utredningav adoptionsfråga..... 40' c) Beslut omfördelning av regionala utvecklingsinsatser 41 d) Regleringenav visst underskott i spannmålshandeln 41 Prövning avstadsplan för Triangeln i kommun 43 Beredningen avproposition 1985/86:33 om ändring i den s.k. injektionslagen 44 Fråga omändring i anställningsförordningen ........... 45 Riksdagsledamotstjänstledighet från statlig befattning 46 a) Regeringsbeslutvåren rörande arbetsplan för omläggning av väg 202 vid iSkaraborgs län ............................................................................... 46 b) Frekvensen av statsrådens inrikesoch utrikes resor.. 46 c) Försättande idisponibilitet av tjänsteman inom försvarsväsendet 47 Reservationer................................................................. ..... 49 Särskilda yttranden........................................................ ..... 58 Bilagorna A I-A 18 angåendeTCO-konflikten ........................... ..... 73 A 3 F.d. generaldirektören angåenderegeringens handläggning av verkschefsfråga 78 A 4 Statsrådet . angåendeTCO-konflikten ........................... ..... 86 KU 1985/86:25 A 5 Ordföranden i HD, justitierådet , och f.d. KU 1985/86:25 angåenderemisser till lagrådet...................................... 91 A 6 Ambassadör och' departementsrådet angåendesekretesslagens tillämpning i 103 A 7 Generaldirektör och byråchef angåenderegeringens handläggning av vissa datafrågor och prövning av besvär ....................................................... 115 A 9 F.d. generaldirektören angåenderegeringens handläggning av RRV:s framtida inriktning samt förordnande avgeneraldirektör för verket .... 143 a) regeringens handläggning avRRV:s framtida inriktning samt förordnande av ny generaldirektör för verket.... 153 b) TCO-konfliktenvåren 1985.............................. 161 a) koncession förviss flygtrafik....................................... 164 b) formernaförutseendeavVD i .. 166 A 12 Advokat A 14Expeditions- och rättschefen angåendesekretesslagens tillämpning i utrikes- och försvars departementen ............................................................. 184 A 15Styrelseordföranden i AB angåendeutseende av VD för ..... 192 a) frågan omverkschef i ......................... 195 b) beredningen avproposition om ändring i den s. k. injektionslagen 198 angående regeringens handläggning av utlänningsärenden.. 202 A 18 Statssekreterare a) beslut otnunderskott i spannmålshandeln .............. 210 b) tillämpning avjordförvärvslagen i vissa fall ............... 216 Upprättade promemorior, m.m. Bilagor B 1-B 21 B 1. a) Händelseutvecklingen i samband med statsministerOlof 494 Palmes död..................................................................... 227 Underbilaga1: Statsrådsberedningen............................ 230 Underbilaga2: Information med anledning av statsministerns KU 1985/86:25 b) Regeringsskiftetmed anledning av statsminister död denlmars .................................... ................. 232 c) Översikt över antalet anställdainom (Exkl. UD) ............................................... 234 B 2. a)Regeringsärenden .................................. 236 b)Regeringsärenden ......................................... 237 PM omremisser till lagrådet propositioner m. m 238 Underbilaga 1: tillriksdagen avlärhnade proposi tioner som innehåller lagförslag som har grans kats av lågrådet.............. :......................... 244 Underbilaga 2: Propositioner sominnehåller lagförslag med motivering enligt 8 kap. 18 § regeringsformen varförlagrådets yttrande inte inhämtats ...... 247 Underbilaga 3: Propositioner medlagförslag i ämne som avses i 8 kap. 18 § regeringsformen beträffande vilkalagrådets yttrande inte inhämtats och inotive- ringvarför sä ej skett inte lämnats.... 251 Underbilaga4: Förslag som lagrädsremissen avser....... 252 PM omberedning av regeringsförslag...................... 253 / Omriksdagens bemyndiganden till regeringen att meddela föreskrifteroch att subdelegera normgivningskompetensen .... 258 PMangående utgivningen av 262 PM angåendepropositionsavlämnandet till , m. m. ... 271, Underbilaga 1: PM angående propositionsavlämnandet till Underbilaga2: PM angående tidpunkten för avlämnande av \ Underbilaga3: PM om avlämnandet och offentliggörandet av Underbilaga4: Interpellation väckt ....... 278 Underbilaga 5: Motion 1985/86 K801angående budgetpropositionens tillgänglighet för riksdagsledamöterna 285 Underbilaga6: a) Dechargeanmälan.............................. 286 b) Kommentar till anmälan till KUfrån stats rådsberedningen........................................................ 286 Underbilaga7: PM angående antal bordlagda propositioner riksmötet1984/85 ............................. 287 B 8. a)Offentlighet och sekretess i utrikesnämnden, m. m 290 b) PMangående sekretesslagens tillämpning i utrikes- och