bet · G901UbU1 · 1985-12-31 00:00:00 — dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse: 1. beträffande tidigarelagd skolstart att medbifall till motion 1984/85:2818 yrkande 2 och med anledning av mofionerna1984/85:618 och 1984/85:731 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. 2.Tidigarelagd skolstart (mom. 1) UbU 1985/86:1 () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjar"I proposifion " och Slutar "1984/85:2818 yrkande 2" bortha följande lydelse: I proposition 1984/85:209 om förskola för alla barnaviseras att skall få i uppdrag att utarbeta pedagogiskaprogram för olika delar av barnomsorgen. Enhgt propositionen skall vidare allabarn ha rätt att delta i barnomsorgsverksamhet från ett och ett halvtårs ålder fill dess de börjar skolan. Ett riksdagsbeslut i enlighet med denna proposition ändrari flera avseenden grunderna för resonemang kringskolstartsfidpunkten. En tidigarelagd förskolestart vid fyra eller ålderinnebär att allt fler barn är väl hemmastadda i en förskola med språkligaakfiviteter, begreppsbildningsövningar och skapande lekformer, när de kommerupp . En utbyggnad av förskolan ger ytterligare argument förkravet att barn skall få möjlighet att börja skolan fidigare än förnärvarande, dvs. att nuvarande förskoleår för sexåringar ersätts av ettmotsvarande lågstadieår. Huruvida det blir lågstadiet eller mellanstadiet somskall utökas med ett extra år finns det inte anledning att ta ställningfill. Remissinstansernas synpunkter bör kunna ge vägledning på denna punkt.Antingen man väljer att utöka lågstadiet eller mellanstadiet ger man genom enfidigarelagd skolstart samtliga barn, när de är i en mycket receptiv ålder,möjlighet att få extra träning av basfärdigheter, vilket är en storfördel. En fidigareläggning av skolstarten förutsätter självfallet att manunder hela lågstadiet utgår från det enskilda barnets mognadsnivå, motivation,behov och förutsättningar när kunskaper lärs in och olika färdigheter tränas.Vidare minskar med denna ordning behovet av nybyggnafion för en utbyggdbarnomsorg. Om fattar beslut om utbyggnad av förskolanändras vidare en av grunderna för den ekonomiska kalkyl somFörskola-skola-kommittén gjort beträffande en eventuell merkostnad för enfidigarelagd skolstart. Enligt kommittén kommer en skolstart för sexåringar attkräva en obligatorisk förskola för femåringar, varför kommittén anser att ensänkt skolstartsålder ger en extra kostnad för samhället avseende femåringarnasförskola (). Denna kostnad kommer emellerfid vidbeslut av om förskola att belasta statsbudgeten och kommunernasbudget anfingen man tidigarelägger skolstarten eller ej. Strävan för framtiden bör vara att inom nuvarandekostnadsramar för samhällsomsorgen för sexåringar dels ersätta statsbidragetfill denna åldersgrupps förskola med statsbidrag till lärarlöner för eninledande årskurs på lågstadiet, dels låta de kommunala kostnaderna försexåringarnas förskola i stället avse tillsyn efter skolans slut föråldersgruppen i fråga i de fall då sådan tillsyn önskas. Med en tidigarelagdskolstart slipper man ett system med två huvudmän för den pedagogiskaverksamheten för sexåringar och sjuåringar, vilket riskerar leda tillomfattande extra arbetsinsatser. här anfört om en tidigarelagd skolstart bör med 27 bifall fill mofion1984/85:731 yrkande 4 och med anledning av motionerna UbU 1985/86:1 1984/85:618 och1984/85:2818 yrkande 2 som sin mening ge regeringen till dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse: 1. beträffande tidigarelagd skobtart att med bifallfill motion 1984/85:731 yrkande 4 och med anledning av mofionerna 1984/85:618och 1984/85:2818 yrkande 2 som sin mening ger regeringen fill känna vadutskottet anfört, Alternativkurser i tyska och franska (mom. 4) PerUnckel, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar "När "och slutar "1984/85:2531" bort ha följande lydelse: Förett litet land som blir medborgarnas språkkunskaper av stor betydelse.Mot denna bakgrund anser utskottet att alternafivkurserna i B-språk böråterinföras fr. o. m. /87. B-språk är ett färdighetsämne, och deohka kursalternativen har tillkommit för att förbättra färdighetsträningen.Genom systemet med alternativkurser garanteras ämnena på ett smidigt sättfillräckliga resurser för undervisningen. har anfört om alternativkurserna bör med bifall fill motion1984/85:2531 som sin mening ge regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffandealternativkurser i tyska och franska att med bifalltill motion 1984/85:2531 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Nivågruppering (mom. 5) PerUnckel, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar "Som en" och pås. 9 slutar "1984/85:2818 yrkande 10" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning att de nuvarande reglerna om fidsbegränsningför anordnande av särskilda grupper av sådana elever som måste ha betydligt merhjälp än andra bör tas bort. Om man i en skola finner att eleverna gynnas av enundervisning baserad på en gruppindelning efter individernas behov ellerförmåga, bör en sådan gruppering få ske. Möjligheterna att anpassaundervisningen fill den enskilde eleven kan härigenom bättre tas till vara.Riksdagen bör med bifall fill motion 1984/85:2818 yrkande 10 som sin mening geregeringen detta fill känna. delsatt utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse: att med bifallfill motion 1984/85:2818 yrkande 10 som sin mening ger regeringen fill kännavad utskottet anfört, 5.Undervisning och betyg i orienteringsämnena på UbU 1985/86:1 grundskolanshögstadium (mom. 6) PerUnckel, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar "Underföregående" och på s. 11 slutar "1984/85:2818 yrkande 11" bortha följande lydelse: Inlärningoch därmed kvaliteten i undervisningen är beroende av att ämnesgränserupprätthålls. Vårt samlade vetande är grupperat i ämnesstrukturer som elevernamåste ges träning att orientera sig i. Utan att ämnesgränserna upphävs finnsemellertid vinster att göra genom samordning av Hkartade moment inom fleraämnen. Deprakfiska svårigheterna med långt driven integration av orienteringsämnena äruppenbara. För att ett övergripande arbetssätt skall kunna praktiseras iorienteringsämnen (de samhällsorienterande, dvs. geografi, samhällskunskap,historia och religionskunskap resp. de naturorienterande, dvs. biologi, fysik,kemi och teknik) på högstadium krävs antingen att två eller fleralärare arbetar som ett lag eller att en och samma lärare är behörig i samtligafyra samhällsorienterande resp. naturorienterande ämnen. Föratt komma bort från en situafion med mer än en lärare för undervisningen isamhällsorienterande resp. naturorienterande ämnen söker man på många håll iskolväsendet att organisera tjänstgöring för lärare som omfattar fler ämnen ände som ingår i lärarens kompetens. Ett sådant förfarande är ett uttryck förbristande respekt för kunskap och kompetens. innebär sådana åtgärder ensänkning av utbildningens kvalitet. Det måste vara en självklar princip attkompetenta och behöriga lärare svarar för undervisningen även iorienteringsämnena. Detstarka och ovillkorliga kravet på integrafion strider mot en av debärande idéerna i Lgr 80, nämligen att det är lärarens frihet att i samråd medeleverna välja den organisation och de metoder som bäst leder till uppsattamål. Motden här angivna bakgrunden är betygsättning i varje enskilt ämne naturlig.Blockbetyg bör alltså inte komma i fråga efter /86. Ett entydigtriksdagsbeslut av denna innebörd är enligt utskottets mening nödvändigt ocksåav det skälet att regeringen hitfills inte velat ta hänsyn till vad riksdagenuttalat om möjligheten att också efter 1986 ge betyg i de enskildaorienteringsämnena. Lgr80 bör få en sådan utformning att det skall vara möjligt att dels samordnastudierna av likartade moment inom flera orienteringsämnen, dels sätta betyg ivarje enskilt ämne för sig. Ändringen av Lgr 80 och skolförordningensbestämmelser om betyg bör träda i kraft den 1 juh 1986. här har anfört om undervisning och betygsättning i orienteringsämnenapå högstadium samt om ändring av Lgr 80 m.m. bör medbifall fill mofionerna 1984/85:2527 och 1984/ 85:2818 yrkande 11 samt medanledning av motionerna 1984/85:727 och 1984/85:1937 som sin mening geregeringen fill känna. dels att utskottetshemställan under 6 bort ha följande lydelse: UbU 1985/86:1 6.beträffande undervbning och betyg i orienteringsämnena på grundskolanshögstadium att med bifallfill motionerna 1984/85:2527 och 1984/85:2818 yrkande 11 och med anledning avmotionerna 1984/85:727 och 1984/85:1937 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Undervisning och betyg i orienteringsämnena pågrundskolans högstadium (mom. 6) YlvaAnnerstedt (fp) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar "Underföregående" och på s. 11 slutar "1984/85:2818 yrkande 11" bortha följande lydelse: Utskottetvill erinra om att dåvarande statsrådet i proposifion 1978/79:180 omläroplan för (s. 84) anförde följande om ämnesbunden undervisningoch ämnessamverkan på högstadiet: "Det ligger enligt min mening ett stortvärde i en sådan samverkan över de traditionella ämnesgränserna. Jag har därförföreslagit att kursplanen i orienteringsämnena blir så utformad att denunderlättar en sådan planering. Att tid avsätts för fördjupningsstudier i formav olika teman som elever och lärare väljer innebär dock inget krav på en sådanämnesövergripande uppläggning." betonade således att det är på lokal nivå som undervisningen skall planeras.Riksdagen anslöt sig till denna uppfattning (UbU 1978/79:45, rskr.1978/79:422). Utskottet vill i sammanhanget stryka under att samverkan över detraditionella ämnesgränserna inte får innebära att de enskilda ämnena suddas utoch förlorar sin identitet. Ämnesgruppmåleni Lgr 80 rymmer såväl ämnesmål som olika ämnessamverkansmål. Mot denbakgrunden anser utskottet att betyg i fortsättningen skall sättas i varjeenskilt ämne för sig. Ett ämnesövergripande arbetssätt bör dock bedrivas sålångt det är möjligt med hänsyn tagen fill de förutsättningar en betygsättningi varje enskilt ämne ger. Detta bör med anledning av mofionerna1984/85:727, 1984/85:1937, 1984/85:2527 och 1984/85:2818 yrkande 11 som sinmening ge regeringen till känna. debatt utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse: 6.beträffande undervbning och betyg i orienteringsämnena på grundskolanshögstadium att medanledning av mofionerna 1984/85:727, 1984/ 85:1937, 1984/85:2527 och1984/85:2818 yrkande 11 som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottetanfört, Skolkonferenser(mom. 7) UbU 1985/86:1 () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar "är" och på s. 12 slutar "yrkandena 3 och6" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening finns det skäl att starta enförsöksverksamhet med skolkonferensen som beslutande organ. I anslutning tilldenna försöksverksamhet bör man söka finna former för hur elevrepresentanternai skolkonferensen skall utses på ett demokratiskt sätt, dvs. att eleverna vidresp. skola skall ha rätt att själva avgöra vem som skall representera dem iskolkonferensen. Vad utskottet här har anfört bör med anledning avmotion 1984/85:731 yrkandena 3 och 6 som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse: attriksdagen med anledning av mofion 1984/85:731 yrkandena 3 och 6 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, Vertikalt organiserade skolenheter (mom. 8) Per , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar "Med hänvisning" och slutar "organiseradgrundskoleenhet" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening är det frän ett nafionelltperspekfiv av värde att erfarenheter kan erhållas från den skolorganisation somden vertikala integrationen representerar. Avvecklingen av iStockholm och senare avstyrkande av statsbidrag till gymnasiedelenav i innebär risk för att man kan få sådanaerfarenheter. Den nya lärarutbildningen för - genom vilkensamspelet mellan och gymnasieskolan försvåras - innebär enytterligare komplikation för anordnande av skolenheter med full vertikalitet(enheter med grundskoledel och gymnasiedel). Mot denna bakgrund finns det skäl för regeringen attöverväga vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att underlätta bildande ochvidmakthållande av vertikalt organiserade skolenheter av olika omfattning.Detta bör med anledning av motion 1984/85:1861 som sin mening geregeringen till känna. deb att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse: 8. beträffande vertikalt organiserade skolenheter(grundskola och gymnasieskola) attriksdagen med anledning av motion 1984/85:1861 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Statsbidragtill fristående skolor (mom. 9) UbU1985/86:l Per , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar "Statsrådet " och slutar "1984/85:2818 yrkande27" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening skall varje elev garanteras rättatt välja skola. Fristående skolor är en del av de förpliktelser åtagitsig inom ramen för internafionella konvenfioner. Rätten att välja skola blir illusorisk om de friståendeskolorna inte garanteras ett med den offentliga skolan likvärdigt ekonomisktstöd. Detta stöd skall enligt utskottets uppfattning inte vara avhängigt en avoffentliga myndigheter definierad samhällsnytta eller av fristående skolorsvärde för det offentliga skolväsendet. Utskottet kan därför inte ansluta sig till principen attett godkännande av en fristående skola inte automatiskt medför rätt fillstatsbidrag. Det är den enskildes nytta och behov av en fristående skola somskall vara avgörande för bedömningen av fristående skolors värde.Bidragssystemet bör utformas mot den bakgrunden. Utskottet förordar således attden skola som uppfyller de grundläggande kraven också skall ha rätt att fåstatligt och kommunalt stöd. Endast på så sätt kan den enskildes valfrihetsäkerställas. Mot bakgrund av vad utskottet här har anfört bör riksdagenbegära att regeringen lägger fram förslag med innebörden att fristående skolasom uppfyller skollagens krav för godkännande skall kunna erhålla statligtbidrag som motsvarar högst de kostnader som staten har för elever igrundskolan. Detta bör med bifall till motionerna 1984/85:1311 och1984/ 85:2818 yrkande 27 som sin mening ge regeringen fill känna. dels att utskottets hemställanunder 9 bort ha följande lydelse: 9. beträffande statsbidrag till frbtåendeskolor att med bifall fill motionerna 1984/85:1311 och 1984/85:2818yrkande 27 och med anledning av motion 1984/85:1508 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, Statsbidrag till fristående skolor (mom. 9) () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar "Statsrådet " och slutar "1984/85:2818 yrkande 27" bort ha följandelydelse: Det är enligt utskottets uppfattning angeläget att det i större utsträckning än vad som är fallet finns möjlighet för människor - som av olika anledning vill det - att påverka sina barns utbildning utöver vad som är möjligt inom det offentliga skolväsendet. Ett sådant principiellt synsätt som utskottet här förordar leder till ett ställningstagande i fråga om grund för statsbidrag till fristående skola som är mer generöst än hittillsvarandepraxis. Regeringen bör ha en välvillig syn på förekomsten av fristående skolor. Vid prövning av statsbidrag till fristående skola bör också ett allmänt intresseför dess verksamhet beaktas. Utskottet vill därvid stryka under att det i sig måste betraktas som ett allmänt intresse att tillgodose välgrundade önskemål från 32 Bedömningen av frågan huruvida statsbidrag skall utgå UbU1985/86:1 till enfristående skola skall alltså inte, vilket regeringen synes mena, inskränkastill att endast avse vad skolan tillför det offentliga skolsystemet. har anfört om grunder för statsbidrag fill fristående skolor bör riksdagenmed bifall till motion 1984/85:1508 yrkande 3 och med anledning avmofionerna 1984/85:1311 och 1984/85:2818 yrkande 27 som sin mening ge dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följandelydelse: 9. beträffande statsbidrag till friståendeskolor attriksdagen med bifall fill motion 1984/85:1508 yrkande 3 och med anledning avmofionerna 1984/85:1311 och 1984/85:2818 yrkande 27 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Statsbidrag till fristående skola med finska som undervisningsspråk (mom. 10) Per (), (), (),() och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar "Utskottet erinrar" och på s. 15 slutar "1984/85:731yrkande 9" bort ha följande lydelse: Under förutsättning att undervisning i svenska meddelas iden omfattning som gäller för hemspråksklasser i finska i börstatsbidrag kunna utgå till fristående skola med finska som undervisningsspråki övrigt. Förutom att en sådan fristående skola tillgodoser välgrundadeönskemål från den finsktalande befolkningsgruppen kan den också enligtutskottets mening ge erfarenheter av värde för kommunernas grundskolor ochkomplettera dem i ett allmännyttigt avseende. Detta förhållande bör vägas innär regeringen prövar frågan om statsbidrag fill skolan. bör medbifall fill mofion 1984/85:731 yrkande 9 som sin mening ge regeringen tillkänna vad utskottet anfört. dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse: 10. beträffande statsbidrag till fristående skolamed finska som undervisningsspråk attriksdagen med bifall fill motion 1984/85:731 yrkande 9 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Pedagogiska frizoner (mom. 11) () och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjar"" och slutar "motion 1984/85:1356" bort haföljande lydelse: Utskottet föreslår att hos regeringen begärförslag till bestämmelser för sådana pedagogiska frizoner som redovisas imotion 1984/85:1356. I dem skall lärare som har en gemensam pedagogisk grundsynverka för att pröva nya undervisnings- och organisationsformer på skolansområde. dels attutskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse: UbU 1985/86:1 11. beträffandepedagogbka frizoner attriksdagen med bifall till motion 1984/85:1356 hos regeringen begär förslag tillbestämmelser för sådana frizoner, Komplettering av betyg (mom. 12) Per , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 15börjar "Slutbetyg avseende" och på s. 16 slutar "yrkande 8"bort ha följande lydelse: Utskottet anser att ifrågavarande bestämmelser bör ändras såatt alla elever ges rätt att förbättra sitt slutbetyg från resp.sitt avgångsbetyg från gymnasieskolan och få tillgodoräkna sig sitt nya betygvid ansökan till gymnasieskolan eller högskolan. Detta bör med bifallfill motion 1984/85:323 yrkande 4,1984/85:2530 och 1984/85:2818 yrkande 8 somsin mening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under 12 bort ha följandelydelse: 12. beträffande komplettering av betyg attriksdagen med bifall fill motion 1984/85:323 yrkande 4, 1984/ . 85:2530 och1984/85:2818 yrkande 8 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Vissa prioriteringar inom skolans verksamhet,översyn av läroplan (mom. 13 och 14) Per , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 16börjar "Utskottet erinrar" och på s. 17 slutar "motion1984/85:2818" bort ha följande lydelse: Med anledning av mofionsyrkandena vill utskottet försterinra om vad som anfördes i reservation 1 till utskottets betänkande1984/85:4. Däri uttalades bl. a. att skolan försummat sinfrämsta uppgift: att förmedla kunskaper och färdigheter. Kunskapsförmedling ochfärdighetsträning har fått stå tillbaka till förmån för andra uppgifter. Med denna utgångspunkt finner utskottet det angeläget attunderstryka att kunskapsmålet måste ges prioritet framför andra uppgifter sompålagts skolan. Endast på så sätt kan eleverna ges den nödvändiga basen förfortsatt utbildning och yrkesliv. Goda kunskaper stödjer dessutom elevernasutveckling till harmoniska människor och ansvarskännande samhällsmedlemmar. För att skolans arbete skall ge det eftersträvaderesultatet är det enligt utskottets mening nödvändigt att skolan inte påläggsen orimlig arbetsbörda. Sker detta riskerar den grundläggandekunskapsförmedlingen och färdighetsträningen att bli lidande. Skolans uppgift bör enligt utskottets mening renodlas såatt skolarbetet kan koncentreras på huvuduppgiften att ge eleverna kunskaper och färdighe ter. För flertalet skolämnen gäller att stoffmängden har ökat påtagligt. Vi föreslår därför att en genomgång av ämnena och deras innehåll görs i syfte att 34 geämnesstoffet en rimlig omfattning i förhållande till timplanerna. Alla UbU1985/86:1 ämnen måste dessutom garanteras det timtal de förutsätts ha enligtläroplanen. Utomståendes medverkan i skolan skall begränsas till tillfällen dådenna har anknytning till något ämne. I övrigt får sådant ske utanförtimplanen. Det är skolans uppgift att ta till vara och utvecklaelevernas begåvning. Skolan måste för att lyckas med detta vara så organiseradatt den kan ta hänsyn till elevernas anlag och intressen. Detta gäller särskiltpå högstadiet. Tonåringar med växande insikter om vad just deras intressen ärhar särskilt stort behov av att skolan tar hänsyn till deras personligaegenart. Möjligheterna till egna val på högstadiet är för små.Tiden för en individuellt vald utbildning bör enligt utskottet utökas till attutgöra en fjärdedel av högstadieelevernas studietid mot cirka en tiondel i dag.Tillvalstiden bör gradvis vidgas i årskurserna 8 och 9 jämfört med årskurs 7. Tillvalet skall ges en markerad kunskaps- ochfärdighetsinriktning. Till skillnad från bör tillval kunna göras ocksåinom ämnen som finns på den för alla obligatoriska timplanen. Möjligheter attfördjupa sina kunskaper öppnas därmed för elever med specialintressen i t. ex.matematik och språk. Utskottet anser sammanfattningsvis att regeringen böruppdra åt SÖ och länsskolnämnderna att vidta åtgärder för att ge kunskapsmåletprioritet i skolans verksamhet. Vidare bör begära att regeringenföranstaltar om åtgärder i syfte att ge ämnesstoffet en rimlig omfattning iförhållande till timplanerna och öka tillvalsmöjligheterna i enlighet med vadsom förordas i motion 1984/85:2818. Vad utskottet här anfört bör medbifall till mofionens yrkanden 1, 5 och 9 som sin mening ge regeringen tillkänna. deb att utskottets hemställan under 13 och 14 bort haföljande lydelse: 13. beträffandevissa prioriteringar inom skolans område attriksdagen med bifall till motion 1984/85:2818 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 14. beträffandeöversyn av läroplanen för attriksdagen med bifall till motion 1984/85:2818 yrkandena 5 och 9 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, Djurdissektioner m. m. (mom. 25) () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 20börjar "Vid det" och slutar "av " bort ha följandelydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att djurförsökkan innebära betydande samvetsproblem. Mot bakgrund härav bör regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer meddela bestämmelser om att deltagande ilektioner med djurförsök eller djurdissektioner inom ellergymnasieskolan skall vara frivilligt. Detta bör med bifall fillmotion 1984/85:518 yrkande 2 och med anledning av motion 1984/85:307 i dennadel som sin mening ge regeringen till känna. deb att utskottetshemställan under 25 bort ha följande lydelse: UbU 1985/86:1 25.beträffande djurdissektioner m.m. att med bifall till motion1984/85:518 yrkande 2 och med anledning av mofion 1984/85:307 i denna del somsin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört, Hemuppgifter (mom. 2) BjörnSamuelson (vpk) anför: tid då antalet invandrarelever är stort och då antalet barn med ensamståendeeller heltidsyrkesarbetande föräldrar har vuxit har förutsättningarna för attgrunda skolarbetet på hemuppgifter minskat.