bet · G901SoU29 · 1985-12-31 00:00:00 — Socialutskottetuttalade då (SoU 1984/85:18 s. 16) att det delade mofionärens uppfattning attdet kunde förefalla onödigt med en underrättelse till den underhällsskyldige idessa fall. Enligt utskottets mening borde emellertid resultatet av den däpågående granskningen hos revisorer avvaktas innan gick inpå frågor om utformningen av olika administrativa ratiner för handläggningen avbidragsförskottsärenden. På utskottets förslag avslog motionen. Underhällsbidragskall enligt 7 kap. 7 § betalas i förskott för kalendermånad.Förfallodagen för underhällsbidrag en viss månad är alltså den sista i månadeninnan. Även bidragsförskott utges förskottsvis för manad (8 §bidragsförskottslagen). Enligt 5 § förordningen (1984: 1102) ombidragsförskott, förlängt bidragsförskott för studerande och särskilt bidragtill vissa adoptivbam utbetalas emellertid bidragsförskott m. m. den Barnbidrag och bidragsförskott till SoU 1985/86: 29 sammamottagare utbetalas genom en gemensam handling. Tidsdifferenseninnebär en ränteförlust för staten, eftersom staten betalar ut de förskotteradeunderhållsbidragen före motsvarande inbetalningar frän deunderhällsskyldiga. Tidsdifferensen kan medföra vissa problem om rätten fillbidragsförskott upphör eller ändras den 20:e till den sista ien månad. Däratöver betyder skillnaden att bam utanför bidragsförskottssystemetfär sitt månatliga underhållsbidrag än bidragsförskottsbamen. Skyldighetenenligt att betala ett fastställt underhällsbidrag är i principabsolut bortsett från de begränsningar som följer av de exekutionsrättsligareglerna om förbehåll för levnadskostnader. De exekutionsrättsligaförbehållsreglema är som regel mindre förmånliga än de förbehållsregler somtillämpas vid återkrav mot underhållsskyldiga inom bidragsförskottssystemet.För att få en lindrad underhållsbörda är den underhållsskyldige enligtföräldrabalken 7 kap. 10 § hänvisad till att genom dom eller avtal fåunderhållsbidraget jäinkat. Ombidragsförskott har beviljats skall den underhållsskyldige erlägga bidragettill . har enligt 17 § bidragsförskottslagenskyldighet att driva in fordringar på underhållsbidrag om inte denunderhållsskyldige betalar efter förmåga. Enligt 18 § får dock eftergift meddelasom det är påkallat av ändring i den underhällsskyldiges ekonomiskaförhållanden. Eftergift fär också i övrigt meddelas om det framstår som skäligtmed hänsyn till den underhällsskyldiges personliga förhållanden eller av annansärskild anledning. Eftergift kan avse hela den underhällsskyldiges skuld ellerdel av denna. Enföratsättning för eftergift är enligt 1978 ärs proposition (s. 204-205) att enavgörande ändring till det sämre inträffat i den underhällsskyldiges ekonomiskaförhållanden jämfört med vid tiden för underhållsbidragets fastställande. Detföratsätts att ändringen har en viss varaktighet och är av en viss storlek.Mindre variationer i betalningsförmågan får den underhållsskyldige acceptera.Att underhållsbidraget frän böljan fastställts till ett för högt belopp är inteskäl för eftergift, liksom inte heller den omständigheten att bamets andraförälder har fått bättre ekonomi. I propositionen framhålls att eftergift intebör göras till ett instrument för jämkning av underhållsbidraget. Vid beståendeförändringar bör den underhållsskyldige hänvisas till att söka rättelse genomjämkning av domen eller avtalet. Ipropositionen uttalades vidare (s. 206) att bestämmelsen inte borde få användasså att en underhållsskyldig som dragit på sig en underhållsskuld genombetalningsförsummelse får behålla mer av sin inkomst än vad som följer avinförsellagens regler om förbehållsbelopp. Rätten till eftergift får enligtpropositionen bedömas med hänsyn till den bidragsskyldiges ekonomiska villkorunder den tid då skulden uppkom. Försäkringskassornaskravhandläggning inbegriper kravåtgärderna inbe- SoU 1985/86: 29 talningskort,påminnelse och betalningsanmaning. Inbetalningskort och påminnelse framställsmaskinellt och skickas till den underhållsskyldige. Inbetalningskort skickasendast ut till en mindre andel av de underhållsskyldiga. En orsak härtill äratt vissa underhällsskyldiga har införsel i lönen för underhällsbidrag. Enannan orsak är nollavtalen, dvs. underhällsbidrag fastställda till O kr. Ominbetalningskort och påminnelse inte har lett till betalning framställsmaskinellt en betalningsanmaning vilken sänds fill . I varjeenskilt ärende har att bedöma om betalningsanmaning skallsändas ut. Efter bedömning av betalningsförmågan fattas beslut om fortsattutredning syftande till eftergift eller beslut om kravåtgärder. Totalej preskriberad skuld dec. Utmätning i egendom m. m. Utmätning i ö-skatt 35,1 Summa inbetalt belopp 703,7 Total ej preskriberadskuld dec. Isammanställningen Kravverksamhetens ekonomiska omfattning blir skuldeni december ej lika med skulden är 1984 med tillägg ochavdrag för betalningshändelserna . Detta beror på att statistiken -främst i fråga om debiterat underhällsbidrag - är ofullständig. Ävenom betalningar som sker utan exekufiva ätgärder betecknas som frivilliga är detbara en liten del - - av de förskotterade underhållsbidragen sombetalas i rätt tid. Övriga frivilliga betalningar görs efter förfallodagen;antingen utan särskild kravåtgärd eller först efter det att kassan vidtagitnågon kravåtgärd eller senast pä kronofogdens anmodan före det att exekutivaåtgärder vidtas. (betänkandet s. 259) inbetalades 633 milj. kr.motsvarande av debiterade (förskotterade) underhållsbidrag. Inbetalningeni förhållande till debiterat belopp steg frän fill . Denförbättring i andelen inbetalat av debiterat belopp som skedde under åren1980-1982 kan enligt kommittén vara ett resultat av en aktivare kravverksamhetmen också av att underhällsbidragen bättre anpassats till de bidragsskyldigasförmåga. Statenstotala utgifter för bidragsförskott ökade emellertid. Denna fråga behandlasnedan s. 23 f. Effektiviseringav återkravsverksamheten har tagits upp i flera mofioner 20 till i mitten av1980-talet. avstyrkte bifall till SoU 1985/86: 29mofionerna i betänkandena SoU 1983/84:16 och SoU 1984/85:18 bl. a. medhänvisning til! dä pågående utredningsverksamhet vid revisorer. Detvångsåtgärder som kan tillgripas är införsel och utmätning. Åtgärdernaverkställs av kronofogdemyndigheten efter ansökan av . Förinförsel får enligt 15 kap. 2 § utsökningsbalken tas i anspråk bl. a. lön ochvissa löneliknande inkomster säsom pension och livränta samt sjukpenning.Däremot fär bl. a. arbetslöshetsersättning, arbetsmarknadsutbildningsbidragoch utbildningsbidrag inte tas i anspråk. har påförslag av lagutskottet avslagit motioner om vidgade möjligheter till införseli nämnda typer av ersättningar. hänvisade härvid till attensamförälderkommittén framlagt förslag av motsvarande innebörd och attregeringens ställningstaganden i frågan inte borde föregripas. Införseltiden,som var tvä år, ändrades 1984 till , dvs. som gällerbeträffande preskription av underhållsbidrag. Ombetalning av underhållsbidraget drivs in genom införsel sker avräkning enligt15 kap. 15 § utsökningsbalken i första hand på det belopp som stått ute längstoch alltjämt kan tas ut genom införsel. Om betalningen sker frivilligt kanemellertid den underhållsskyldige rikta betalningen, dvs. ange att den avser t.ex. det underhållsbidrag som närmast skall förfalla. Härigenom kan denunderhållsskyldige uppnå att en äldre skuld preskriberas. Om denunderhållsskyldige inte riktat betalningen sker avräkning också vid frivilligabetalningar mot den äldsta skulden. Ensamförälderkommitténmenade att möjligheten till riktning av inbetalning är ett sätt att kringgåden treåriga preskriptionstiden (betänkandet s. 276). Kommittén föreslog därföratt vid inbetalning av underhällsbidrag, då skuld föreligger, avräkning alltidskulle ske mot den äldsta delen av skulden. Försäkringskassanskrav på underhållsbidrag är vid indrivning ett s.k. enskilt mål. I sädana målövertar inte kronofogdemyndigheten ansvaret för indrivningen av beloppet utanvidtar endast den indrivningsätgärd som ansökan avser. Försäkringskassansfordran på underhällsbidrag skiljer sig härigenom från statens fordran pä t.ex. obetalda skatter, som är ett allmänt mål. Konsekvensenav den här redovisade skillnaden mellan enskilda och allmänna mål är bl. a. attett ärende angående underhållsbidrag återsänds till när denbegärda åtgärden vidtagits, oavsett om åtgärden medfört att skulden regleratseller ej. Kassan måste dä överväga vilken ny indrivningsåtgärd som kan varalämplig. Ytterligare tvångsåtgärder kan endast ifrågakomma efter ny ansökan avkassan. Ensamförälderkommitténfann att det borde övervägas om försäkrings kassans fordringar av underhållsbidrag skulle kunna handläggas som all männa mål. Kommittén ansåg inte att en närmare prövning av denna fråga ingick i dess eget uppdrag, men uttalade att frågan skyndsamt borde 21 utredas (betänkandet s.266). Slutligen kan här nämnasatt ensamförälderkommittén föreslagit att man SoU 1985/86: 29 övervägerfrågan om att införa avgifter inom bidragsförskottssystemet (betänkandet s.280-281). De former för avgifter som kommittén ansäg borde diskuteras varaviseringsavgift, påminnelseavgift och avgift pä uppkommen skuld.Syftet med avgifter inom återkravsverksamheten skulle enligt kommittén bl. a.vara att betalning av underhållsbidrag genom bidragsförskottssystemet inte blirså fördelaktig att intresset minskas att betala underhållsbidraget direkt tillden bidragsberättigade, samt att krav på förskotterade underhällsbidragbetraktas som lika viktiga som andra betalningsålägganden. Genom1978 års underhällsreform förkortades preskriptionstiden för obetaldaunderhällsbidrag från tio till . togs möjligheten tillpreskriptionsavbrott bort. Underhällsbidrag som efter förfallodagen inteär betalda faller alltså bort. Också statens krav på förskotterat underhällsbidragpreskriberas efter tre är. /85 preskriberades 146 milj. kr. Somskäl för förkortning av preskriptionstiden anfördes i proposition 1978/79:12bl. a. att gjorda undersökningar pekade på att en växande underhållsskuldmedförde betydande sociala påfrestningar för åtskilliga underhällsskyldiga(prop. s. 128). Höga skulder uppgavs också ha medverkat till att skapa ettökat betalningsmotstånd hos vissa underhällsskyldiga. Dessa omständighetertalade enligt propositionen med styrka för en förkortning avpreskriptionstiden. Vidare anfördes önskemålet att undvika tvister kring äldrerättsförhållanden och att bespara myndigheten tidskrävande och oftaresultatlösa indrivningsåtgärder. 1 propositionen framhölls (s. 127) attfordringar på underhållsbidrag genom sin starka inriktning på ett aktuelltbehov skiljer sig frän flertalet andra fordringar. Det underhälls-berättigadebarnets intresse av att kunna kräva ut underhållsbidrag i efterhand minskasockså i de flesta fall genom att det allmänna genom bidragsförskott säkrarbarnets uppehälle. Motionerom förlängning av preskripfionstiden för underhållsbidrag har vid flerafillfällen avslagits av med hänvisning till vad som anfördes i denovannämnda propositionen samt till ensamförälderkommitténs arbete (senast LU1983/84:33). betänkande föreslås oförändrad preskrip- fionstid, dvs. tre är (betänkandet s. 272). Som skäl anförde kommittén bl. a. den sociala påfrestning och det ökade betalningsmotständ som under många är samlade skulder leder till. Kommittén erinrade vidare om att utmätning i lön och egendom utgör en obetydlig del av de belopp som betalas in för förskotterade underhållsbidrag. Det var enligt kommittén knappast troligt att enbart en förlängning av den allmänna preskripfionsfi- den för underhällsbidrag skulle resultera i några märkbart ökade inkoms ter. Administrationskostnaderna kunde däremot antas bli avsevärda. Kommittén konstaterade att nu gällande preskripfionstid utgör en avvägning mellan olika hänsyn och fann inte skäl att dä föreslå en 22 ändring av denna. Ansvarigamyndigheter SoU 1985/86:29 Regeringenuppdrog ät och atti samråd utarbeta och utfärda rådgivande riktlinjer för bedömning avskyldigheten för föräldrar att betala underhållsbidrag fill sina barn. Arbetetskulle bedrivas med utgångspunkt i de förslag som lagts fram i lagrådsremissenom underhåll till barn och frånskilda med beaktande av de ändringar som kundefölja av lagrådsgranskningen och av beslut. Riksförsäkringsverketskulle utfärda riktlinjer för försäkringskassornas verksamhet ochsocialstyrelsen för barnavårdsnämndernas. Deförsta riktlinjema för underhållsbidrag och bidragsförskott frän socialstyrelsenresp. frän ersattes är 1982 av den tidigare nämndagemensamma skriften Allmänna råd från 1982:1 ochriksförsäkringsverket 1982:2, Underhållsbidrag och bidragsförskott. Avsiktenvar att de allmänna råden skulle vara vägledande för handläggare hossocialnämnderna och försäkringskassorna, men också att de skulle kunna kommatill användning utanför denna krets. Ändringar och fillägg till de allmännaråden har senare publicerats bl. a. i meddelandeblad 3/83 och3/85. Riksförsäkringsverketoch avgav gemensamt en skrivelse tilljustitiedepartementet och . I denna skrivelse ville verkenfästa departementens uppmärksamhet pä några problem i samband medlagstiftningen om underhållsbidrag och bidragsförskott. I skrivelsen redovisadesproblem och förslag rörande bl. a. samordning mellan olika myndigheter,behovsprövning och åldersdifferentiering av bidragsförskott, bristandeenhetlighet i tillämpningen m. m. som har i remissvar pä ensamförälderkommitténsbetänkande framfört synpunkter till regeringen angående underhällsbidrag ochbidragsförskott i anslutning till kommittéförslagen. Riksförsäkringsverkethar vidare gjort en framställning fill regeringenangående vissa ändringar i lagen om allmän försäkring och fill dennaangränsande lagområden, vari även föreslås olika ändringar rörandeunderhållsbidrag och bidragsförskott. a. berörs behovsprövning avbidragsförskott när barnet saknar behov av underhållsbidrag, förenklatbeslutsförfarande vid umgängesavdrag, slopat delgivningsförfa-rande i vissafall samt införsel i vissa slag av förmåner. Statens utgifter och kostnader Statensutgifter för bidragsförskott är beroende av en rad olika faktorer. Enfaktor är antalet barn som har bidragsförskott. var antalet barn medbidragsförskott ca 224000 och var antalet ca 266000 (setabell 1). Antalssiffrorna är dock inte helt jämförbara eftersom statistikenfr. o. m. inkluderar bam med förlängt bidragsförskott och adoptivbarnmed särskilt bidrag. Tabell 1:Antals- och beloppsuppgifter i bidragsförskottssystemet SoU 1985/86: 29 År ' 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 241000 248000 254000 257000 266000 591 608 663 694 745 Antal bam med bidragsförskott Bidragsförskott kr./mån. Underhållsbidrag median kr./mån. 351 350 350 340 Källa: Statistisk rapport 1982:6,1983:6, 1984:10, 1985:7 samt för riksförsäkringsverketsStatistikmeddelande Is-M 1986:7 angående antalet bam. En annan faktor som påverkar statens utgifter förbidragsförskotten är bidragsförskottsnivän (se tabell 1). Före den 1 juli 1981uppgick bidragsförskottsnivän till av basbeloppet (för det heltövervägande antalet fall, dvs. när endast en förälder är underhällsskyldig ochinte bor fillsammans med barnet). uppgårbidragsförskottsnivän till av basbeloppet i motsvarande fall. Mellan åren1979 och 1985 har bidragsförskottet i kronor räknat ökat med . De underhällsbidrag som de underhållsskyldiga inombidragsförskottssystemet skall återbetala uppgick är 1979 till /mån. imedian (me-dianbeloppet är det underhällsbidrag som ligger i mitten om allaunderhållsbidrag inom bidragsförskottssystemet ordnas i storleksordning). Åren1981-1983 låg medianen för underhållsbidrag runt . , varefter medianennästa år sjönk till . harunderhållsbidragen, mätt som median, i kronor räknat ökat med . Av tabell 2 över statens utgifter för bidragsförskottframgår att det av staten totalt utbetalda beloppet ökade från 1 237 milj. / 80 till 2 135 milj. kr. /85, dvs. en ökning pä73%. Om man enbart ser till fyraårsperioden mellan 1980/81 och 1984/85 uppgickökningen till . Tabell 2.Statens utgifter för bidragsförsliott SoU 1985/86: 29 Budgetår 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 (U) milj.kr. (enl.system S) 1237 1455 1678 1828 1989 2135 (Å) milj.kr. (enl.system S) 484 557 613 653 658 652 Nettoutgift för staten milj. kr. 693* 897** 1065 1175 1329 1485 Debiterat belopp (D) milj. kr. (enl. RFV:s sam manställning ) - 742 798 835 845 855 * Stämmer ej överens med ovan angivna belopp p. g. a. attkommunerna finansierade vissa kostnader. ** P. g.a. avrundningsfel m. m. motsvaras inte alltid Nettoutgift för staten av Utbetaltbelopp - Återbetalt belopp. Vidareframgår av tabell 2 att de belopp som skall återbetalas, dvs. de belopp somdebiteras de underhållsskyldiga för förskotterade underhållsbidrag, ökade frän742 milj. kr. budgetaret 1980/81 fill 855 milj. kr. /85, dvs.med 15% för den senaste fyraårsperioden. Debiteringen av de underhållsskyldigai förhållande till utbetalt belopp har successivt sjunkit ; från51 % //85. En av faktorerna bakomdenna nedgång är ökningen av antalet underhållsbidrag fastställda till O kr.Antalet s. k. noUavtal uppgick totalt till ca 29700 och till ca58200 (statisfiska rapporter 1982:6 och1985:7). Nollavtalen kan inte räknas upp med index som andra underhållsbidragvilka uppräknas när basbeloppshöjningen har uppgått till (seavsnittet Indexuppräkning). Detav de underhällsskyldiga återbetalda beloppet i förhållande till det debiteradebeloppet har ökat frän budgetaret 19.80/budgetåren 1982/83och 1983/84, varefter procenttalet sjönk till /85. Trotsdenna nedgång förefaller trenden vara uppåtgående, vilket bl. a. visas av attprocenttalet för sista återigen stiger (siffermässigt underlagför denna slutsats redovisas i sammanställning1986-02-26). Detåterbetalda beloppet i procent av det utbetalda sjönk frän budgetåret1979//85. Totaltsett ökade statens nettoutgift enligt budgetpropositionema från 693 milj. /80 till 1485 milj. kr. I proposition1985/86:135 beräknas ett medelsbehov av 1685 milj. kr. för /87vid oförändrade underhållsbidrags- och bidragsförskottsregler. Statensutgifter för administrafionen av bidragsförskottssystemet ligger SoU 1985/86:29 utanför den ovan relaterade nettoutgiften för bidragsförskotten. Enligtriksdagens revisorers enkät fill försäkringskassorna (se förslag 1985/86:17 s.12) kan administrationskostnaderna för bidragsförskottsverksamheten vidförsäkringskassoma i randa tal beräknas ha uppgått till 150 milj. /84. Bakgrandentill revisoremas beslut är 1983 att granska statens utgifter förbidragsförskott var en förstudie som visade att statsutgifterna för bidragsförskottökat betydligt , att redovisningen till av statensutgifter och fordringar var ofullständig och att utfallet av kravverksamhetenansågs böra förbättras. Somett första led i granskningen upprättades rapporten (1983/84:9) Statensutgifter för bidragsförskott, allmänna delen. Rapporten var avsedd att utgöraunderlag för uppläggningen av det fortsatta utredningsarbetet. Dendärefter genomförda granskningen har redovisats i fyra rapporter, nämligen - rapport (1984/85:5) Statensutgifter för bidragsförskott - 1979 ärs underhällsreform, bakgrand ochutveckling, - rapport (1984/85:6) Statensutgifter för bidragsförskott - ekonomiska konsekvenser av 1979 årsunderhållsreform, - rapport (1984/85:7) Statensutgifter för bidragsförskott - handläggningen av bidragsförskottsärenden och - rapport (1985/86:1)Internationell jämförelse av regelsystem för underhåll till barn. Rapporterna 1984/85:5, 6och 7 har remissbehandlats. Igranskningsrapporten /85:5 redovisas en analys av målen för och bakgrandentill ärs riksdagsbeslut om en underhällsreform samt en utvärdering avhuravida målen uppfyllts. Beträffandepropositionens syfte att lindra underhällsbördan för underhållsskyldiga medsvag ekonomi (se ovan s. 7) refereras två utvärderingsundersökningar i granskningsrapporten.1 båda undersökningarna redovisas stor tveksamhet om den åsyftade lindringenuppnåtts. Också beträffande önskemålet om att åstadkomma en mer enhetligbedömning redovisar man i ett par undersökningar stor osäkerhet inför frågan omnågra förbättringar kommit till stånd. Slutsatsen i en av undersökningama varatt även om underhållsreformen givit bättre föratsättningar för en mer enhetligtillämpning av underhållsbidragsreglerna, de skönsmässiga inslagen ändåförefaller vara sä stora att man ej säkert kan uttala sig om huravida syftetmed reformen uppnåtts. Igranskningsrapporten anförs vidare bl. a. att den statistik och det övriga beslutsunderlag som redovisats i förarbetena till reformen var myc ket bristfälligt. Beslutsunderiag saknades pä viktiga punkter, bl. a. vad beträffar antalet underhällsskyldiga som skulle beröras av reformen, inne- 26 börden av begreppet"svag ekonomi", adekvat statistik över underhålls- SoU 1985/86:29 skyldigas och värdnadshavares förhållanden samt en beräkning av statenskostnader för reformen. Undergranskningen har ytterligare material rörande underhållsskyldigas ochvärdnadshavares ekonomiska förhållanden tagits fram. Irapporten görs bedömningen att de underhållsskyldigas ekonomiska situationöver lag var något bättre än vårdnadshavarnas och att den i huvudsak generelltverkande underhållsreformen med lindring för alla underhållsskyldiga därförinte var motiverad. Enligtgranskningsrapporten tycks pä det ekonomiska försprånget för deunderhållsskyldiga jämfört med vårdnadshavarna (inom bidragsförskottssystemet)ha krympt. För att få fram lämpligt beslutsunderlag inför en. eventuell omprövningav det gällande systemet föreslås i rapporten attbättre statistikmaterial tas fram utvisande underhällsskyldigas ochvärdnadshavares ekonomiska förhållanden och levnadsstandard jämfört med andraföräldrars, attolika målgrapper för statliga stödåtgärder på detta område identifieras och att innebörden ienhetlighetsmålet prövas. Igranskningsrapporten /85:6 redovisas statens utgifter för bidragsförskottbudgetåren 1979/80-1983/84 och en analys av de ekonomiska konsekvensema av denår beslutade underhållsreformen. Detgenomsnittliga underhällsbidraget har i stort sett legat pä en oförändrad nivåsedan år 1981, som bidragsförskottsnivån stigit i takt medbasbeloppsförändringama. Detta har fått till följd att det s.k. utfyllnadsbidragetkommit att utgöra en allt större andel av de utbetalda bidragsförskotten.Totalt kostade utfyllnadsbidragen staten ca budgetåret1983/84. Enligtrapporten är det ändringar i reglerna för underhållsbidrag ikombination med de utfärdade tillämpningsreglema som är den största orsakentill statens alltmer ökade utgifter för bidragsförskotten . Äveninförandet av regeln om en i förhållande till basbeloppsförändringen begränsaduppräkning av underhållsbidragen till barn har medfört ökade utgifter förstaten. Vidare har framkommit att tunga utgiftsposter i systemet är de efterär 1964 vid olika fidpunkter genomförda höjningarna av bidragsförskottsnivånsamt automatiken i bidragsförskottssystemet genom dess anknytning tillbasbeloppsförändringarna. Irapporten redovisas beräkningar om en underhållsskyldigs betalningsförmåga medgällande förbehållsbelopp under olika föratsättningar såsom antal hemmavarandebam, ev. hemmamake, bostadskostnad osv. Reduceringsregeln har tillämpats ienlighet med rekommendation i de allmänna råden. För enunderhållsskyldig med två hemmavarande barn och hemmamake inträdde enligt dessaberäkningar förmåga att över huvud taget kunna börja betala underhållsbidragvid en årsinkomst om . bidrag motsvarande etthelt bidragsförskott till ett bam låg för motsvaran- SoU 1985/86:29 de ärvid inkomsterna 199200 resp. . Irapporten redovisas beräkningar av hur reduceringsregeln påverkar statensutgifter för bidragsförskott under vissa antaganden. Om eller avöverskottet i genomsnitt skulle tas i anspråk för underhäll beräknas vid deangivna föratsättningama statens utgifter teoretiskt kunna minska med 116resp. 233 milj. kr. Statensutgifter till följd av begränsningen av underhållsbidragens uppräkning enligtindexlagen (1966:680) beror på att när underhållsbidragen begränsas utfyllnadsbidragenökar i motsvarande mån.