bet · G901UbU37 · 1985-12-31 00:00:00 — om statsbidrag till lärarlöner i gymnasieskolan (prop.1985/86:97) UbU 1985/86:37 I proposition 1985/86:97 () harregeringen efter föredragning av statsrådet föreslagit att 1. godkänna atttimtilldelningen i gymnasieskolan schabloniseras genom grundresurser ochtilläggsresurser enligt de allmänna principer som har förordats ipropositionen, 2. godkänna attgrund- och tilläggsresurserna beräknas för hela kommunen och ges som en samladresurs till skolhuvudmännen, 3. godkänna vad ipropositionen har förordats om timreduktioner i förhållande till timplanernastimtal, 4. godkänna vad ipropositionen har förordats om användningen av den samlade resursen, 5. godkänna vad ipropositionen har förordats i fråga om högsta antal elever i klass eller grupp, 6. godkänna attett system med timbelopp och arvodesgrupper införs i enlighet med vad som harförordats i propositionen, 7. godkänna attett förskotts- och slutregleringsförfarande införs i enlighet med vad som harförordats i propositionen, 8. godkänna vad ipropositionen har förordats om särskilda timresurser och bidrag för vissundervisning, 9. godkänna vad ipropositionen har förordats om särskilda lönekostnadsbidrag, 10. godkänna vad i propositionen har förordats omgenomförande och garantiresurs, 11. godkänna vad i propositionen har förordats i frågaom uppdragsut bildning samt 12. godkänna vad i propositionen har förordats i frågaom följdändringar för korrespondensundervisning på gymnasial nivå och för riksinternatsko lor och andra fristående skolor med regelsystem som liknar gymnasiesko lans. 1 1985/86. Motionerna UbU 1985/86:3j Motioner väckta med anledning av proposition 1985/86:97 1985/86:449 av m.fl. (c) vari yrkas 1. alt riksdagenbeslutar avslå förslaget om statsbidrag fill lärarlöner i gymnasieskolan ochhos regeringen begär ett nytt förslag som beaktar de förslag som anförts imotionen, 2. att -vid avslag på yrkande 1 - beslutar att a) som sin meningge regeringen till känna vad i motionen anförts om resursgarantisystem förmindre gymnasieskolor, b) som sin meningge regeringen till känna vad i motionen anförts om borttagande avtimreduktioner för vissa ämnen i gymnasieskolan samt c) som sin meningge regeringen till känna vad i motionen anförts om överinskrivning. 1985/86:450 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen i avvaktan på en samlad bedömning av gymnasieskolan beslutar avslåproposition 1985/86:97. 1985/86:451 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. attriksdagen avslår proposition 1985/86:97, 2. attriksdagen vid avslag på yrkande I beslutar a) att hos regeringen begära en kostnadsneutral justeringav schablonerna för resurstilldelning så att bestämmelserna om timreduktionerkan tas bort samt b).att avslå förslaget om kommunalt tillstånd föröverinskrivning vid intagning till gymnasieskolan. 1985/86:452 av Per m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen avslår proposition 1985/86:97 i dess helhet. Motion väckt under allmänna motionstiden 1985/86: Ub225 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utredning om förutsättningarna för ändradebestämmelser beträffande tilldelning av statsbidrag för gymnasialautbildningar. Som bakgrund till det av regeringen framlagda förslaget omstatsbidrag till lärariöner i gymnasieskolan vill utskottet iitledningsvis ikorthet ange huvuddragen av det nuvarande statsbidragssystemet (jfr prop. Statsbidraget till driftkostnader för gyrnnasieskolanregleras till största delen genom förordningen (1966:115, omtryckt 1977:490,ändrad senast 1985:1095) om statsbidrag till driftkostnader för viss kommunalutbildning. Statsbidrag lämnas enligt denna förordning till faktiskalönekostnader för skolledare och lärare för utbildning enligt gällandebestämmelser. Kommunerna får rekvirera statsbidraget för löner månadsvis.Kommunens rekvisi- tion avstatsbidragsbelopp baseras på en för kommunen fastställd skolor- UbU 1985/86:37ganisation. Vilka studievägar som får förekomma i en kommun bestäms i gällandeorganisationsbeslut. Någon egentlig granskning av kommunens rekvisition avbidragsbelopp i relation till den fastställda skolorganisationen sker inte,vare sig hos länsskolnämnden eller hos (). Huvudansvaretför revision av statsbidrag till gymnasieskolan åvilar kommunens revisorer. Storleken på det resursbehov som föreligger vid en vissgiven skolorganisation bestäms huvudsakligen av de olika studievägarnastimplaner och vissa särskilda bestämmelser i anslutning till dessa.Resursbehovet är vidare beroende av elevernas val och den planering avundervisningen i organisatoriskt avseende som görs med utgångspunkt häri pä deenskilda skolenheterna. Behovet av undervisningsgrupper och därmed lärartimmarvid en viss organisation varierar är mellan studievägar och årskurser. Till grund för tilldelningen av statsbidrag till denlärarledda undervisningen låg fram t. o. m. /82 antalet elever,undervisningsgrupper och veckotimmar, som redovisades i den s.k.höstrapporten. Den i höstrapporten upptagna organisationen tillämpades underläsåret, och man kunde där exakt avläsa hur undervisningen var organiserad.Sedermera har ett system med friare resursanvändning införts. Bindningen mellanmedgiven organisation och resursanvändning har därmed börjat lösas upp. EnligtSÖ:s utvärdering har denna utveckling ännu inte fullt ut gagnat vadstatsmakterna upprepade gånger har uttalat vara det viktigaste målet för denfriare resursanvändningen, nämligen ett ökat stöd till de elever som har störstbehov av sådant i sitt skolarbete. /85 infördes ett utvidgat system medtimtalsreduktioner intervallvis i ämnen med delningstalet 30, dvs. där klassenkan omfatta 30 elever. Successivt ökande timreduktioner tillämpas, närelevantalet i undervisningsgrupperna understiger 24, 18 resp. 12. Efter riksdagsbeslut med anledning av förslag i 1985 ärsbudgetproposition gäller sedan den ett system med avstämning mitti läsåret för statsbidragsgrundande timunderlag (prop. 1984/85: 100 bil. 10,UbU 1984/85: 18, rskr. 1984/85:272). Det av regeringen nu framlagda förslaget innebär ihuvudsak följande. I proposifionen föreslås en övergång till enschabloniserad tilldelning av lärartimmar och statsbidrag till lärarlöner igymnasieskolan. Statsbidraget bör i stor utsträckning ges i förhällande tillantalet elever. Med en schablonisering skall skolhuvudmännen och de enskildaskolorna fä större frihet att fördela gymnasieskolans resurser och användaresurserna där de behövs mest. Schabloniseringen avses också ge en förenkladlokal och regional skoladministration i och med att en rad nuvarandespecialresurser skall ingå i schablonerna. Förändringen bör enligt föredragandestatsrådet kunna stimulera till ett effektivare utnyttjande av tillgängligautbildningsplatser. Vidare skall konsekvenser av olika förändringar, som kankomma att beslutas, kunna överblickas och följas upp bättre än I stället för det nuvarande systemet med timreduktionerföreslås att det UbU 1985/86:37 skall finnas en allmän regel om att de aktuellatimtalen i timplanen skall kunna reduceras i viss högsta omfattning.Reduktionsmöjligheterna bör i princip motsvara vad som gäller . Vidareföreslås att länsskolnämndens medgivande inte längre skall krävas för att vidbehov överskrida högsta elevantal om 30 eller 16 för klass eller grupp med tvåresp. Vissa garantiregler föreslås för att säkra tillgång tilllikvärdig utbildning i olika delar av landet, t. ex. i glesbygd. Schabloniseringen avser både tilldelningen av lärartimmaroch bidragsbeloppen för dessa. Lärartimmar skall enligt förslaget tilldelasenligt resursschabloner som fastställs utifrån aktuella timplaner och, i ettingångsskede, utifrån senast kända resursuttag. I och med attresurstilldelningen beräknas pä detta sätt skall förändringen i vad avser destatliga kostnaderna generellt sett bli neutral, under förutsättning av iövrigt oförändrade förhållanden. För lärartimmarna på olika studievägar skallsärskilda timbelopp fastställas. Därvid skall hänsyn kunna tas till olikalönenivåer hos kommunerna. En strävan skall vara att minimera de förändringar förenskilda skolhuvudman som är oundvikliga vid varje schablonisering. En vissgarantiresurs skall enligt förslaget övergångsvis () beräknas föranvändning i sådana fall där schabloniseringen leder till en kraftigt minskadstatsbidragstäckning för en skolhuvudman. De nya reglerna föreslås gälla fr.o.m. den 1 juli 1987.Gymnasieskolan får då för sina lärarresurser en motsvarighettill det mer flexibla system för skolledarresurserna som harbeslutats (prop. 1984/85:100 bil. 10, UbU 1984/85:18, rskr. 1984/85:272). Regeringens förslag om nytt statsbidragssystem avses inteersätta den i princip elevantalsrelaterade resurstilldelning som redan görs förårskurs 4 av fyraårig teknisk linje samt alla de tre- och fyraåriga linjernajämte den sociala linjen vid de sju glesbygdsskolor som tillämpar s.k.samordnade fimplaner(f. d. SSG-B). I ett antal motioner yrkas avslag på propositionen. Enligt motion 1985/86:449 (c) innebär det av regeringenframlagda förslaget ingen förenkling av statsbidragsgivningen. Motionärernamenar att det i ett demokratiskt samhälle är angeläget att såvälförtroendevalda som skolans administrativa personal och andra har rimligaförutsättningar att sätta sig in i systemet. Föräldrar och elever bör harmöjlighet att uppfatta huvuddragen i systemet för att en vital skoldebatt skallkunna utvecklas. Enligt motionärerna är det vidare omöjligt att fä enuppfattning om det föreslagna systemets ekonomiska effekter förskolhuvudmännen. Motionärerna hemställer att avslär förslaget ochhos regeringen begär ett nytt förslag. Vid beredningen av detta bör ensamordning möjligen ske med arbetet som följer på dels de förslag somarbetsgruppen för översyn av den gymnasiala yrkesutbildningen (ÖGY) har lagtfram, dels en i den senaste budgetpropositionen aviserad utredning omstyrsystemet i skolan (yrkande 1). Vid avslag på detta yrkande bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna vad i motionen har anförts om ettresursgarantisystem för mindreskolor (yrkande 2 a). Ett framtida statsbidragssystem bör in- UbU 1985/86:37rymma ett varaktigt resursgarantisystem för mindre gymnasieskolor. Vidare börenligt yrkande 2 b i motionen det nuvarande systemet med timreduktioner intebyggas in i ett nytt system på det sätt som skett i regeringens förslag.Slutligen motsätter sig motionärerna den föreslagna ordningen med möjlighet attha fler än 30 resp. 16 elever i en klass (yrkande 2 c). I motion 1985/86:450 (vpk) erinras om att gymnasieskolan istor utsträckning har dimensionerats för att kunna ta emot sä gott som allaungdomar upp till . Viss försöksverksamhet pågår för att finna nya formeroch metoder för att möta de nya krav som ställs, när allt fler ungdomarhänvisas till skolan. Motionärerna pekar också på den gjorda översynenav den yrkesinriktade gymnasieutbildningen. Med hänvisning till den radikalaomdaning man enligt motionärerna måste inse att gymnasieskolan står inför,anser motionärerna att frägan om förändringar av systemet för statsbidragentill lärarlöner bör prövas i ett vidare sammanhang. Man bör vänta medförändringar till dess att större erfarenheter vunnits av olika försöksprojektinom gymnasieskolan. Likaså bör den aviserade översynen av styrsystemet förskolväsendet avvaktas. Motionärerna ser även problem i att bygga in detnuvarande systemet med timreduktioner i det nya systemet för statsbidrag ochatt möjliggöra en viss överintagning. Motionärerna berör slutligen frägan omkompensation åt kommuner som förlorar i resurshänseende genom en övergång tilldet föreslagna systemet samt frågan om samordning mellan gymnasieskolan ochverksamheten med kommunalt uppföljningsansvar och ungdomslag. Motionärernahemställer avslutningsvis att propositionen avslås i avvaktan på en samladbedömning av de i motionen berörda frågorna om gymnasieskolan. Liksom är fallet med motion 1985/86:449 ifrågasätts även imotion 1985/86:451 (fp) enkelheten i det av regeringen föreslagnastatsbidragssystemet. Man befarar att det kommer att kräva ökade insatser iden kommunala administrationen och därmed medföra ökade kommunala kostnader.Motionärerna anser det också vara ytterligt tveksamt att redan nu besluta omett nytt statsbidragssystem, när många osäkra faktorer är för handenbeträffande gymnasieskolans organisation. I motionen erinras om en omfattandeförsöksverksamhet och om utredningsförslag rörande förändringar i dengymnasiala yrkesutbildningen. Vidare åberopas en översyn av statens förhållandetill kommunerna avseende skolan samt Svenska kommunförbundets synpunkter,bl.a. beträffande osäkerheten om förslagets ekonomiska konsekvenser.Motionärerna hemställer att avslår propositionen (yrkande 1). Vidavslag på detta yrkande föreslås i andra hand att beslutar att avregeringen begära en "kostnadsneutral justering" av schablonerna förresurstilldelning så att bestämmelserna om timreduktioner kan tas bort (yrkande2 a). Vidare bör - vid avslag på motionärernas förstahandsyrkande -avslå förslaget om möjlighet för kommunerna att ta in fler än 30 resp. 16elever i en klass (yrkande 2 b). Även imotion 1985/86:452 (m) yrkas avslag på propositionen. rernahänvisar till det regelsystem som finns, inbyggt i UbU1985/86:37 statsbidragsgivningen. Denna statens styrning av utbildningsväsendetär av tradition stark. Såväl i fråga om skolan som i fråga om stat-kommunrelationernai stort har utvecklingen gått i riktning mot ett större mått av målstyrning.Vad gäller skolan har regeringen i årets budgetproposition aviserat sin avsiktatt närmare studera vilka frågor staten bör besluta om och vad kommunerna böranförtros att bedöma på egen hand. 1 mofionen anförs att regeringens förslag omett mer schabloniserat statsbidrag för lärarlönerna i gymnasieskolan inte kanses isolerat. Motionärerna påminner om överväganden om statsbidragsgivningenfill kommunerna i stort. Vad gäller skolan är frågan om vilket mätt av styrningsom bör byggas in i själva statsbidragsgivningen ytterst beroende av vilkaövriga styrmedel staten avser att använda i syfte att garanteraalla barn och ungdomar i vårt land en god utbildning. Bl.a. läroplaner är andradelar av statens styrsystem som har betydelse för synen pä statsbidragen. Denaviserade översynen av förhållandena mellan staten och kommunerna påskolområdet bör inväntas, innan nya statsbidragsbestämmelser beslutas.Motionärerna ser i förslaget slutligen en risk för att den professionellaskolpersonalens inflytande försvagas genom att alla resurser filldelas skolhuvudmännen.Även i den nu redovisade motionen fästs uppmärksamheten pä ÖGY:s förslag ochde förändringar i det nu föreslagna statsbidragssystemet som ettförverkligande av utredningens idéer skulle kräva. Utskottet, som längre fram i det följande kommer att taställning till de olika delarna av regeringens förslag, behandlar först de imotionerna framställda avslagsyrkandena. Utskottet konstaterar att föreliggande proposifion inteinnehåller förslag som medför att grundvalarna för det nuvarandestatsbidragssystemet rubbas. Det innebär bl.a. att timplanernas bestämmelsersom underlag för lärartjänstgöring fortfarande skall ligga till grund förstatsbidrag. Det är enligt utskottets uppfattning angeläget attåstadkomma en schablonisering av resurstilldelningen, som ger antalet eleveroch förändringar i detta antal en större betydelse vid statsbidragsgivningen äni dag. Enligt utskottets uppfattning ger det av regeringen nu framlagdaförslaget bättre förutsättningar för en ytterligare minskning avdetaljregleringen av undervisningens organisation från statens sida. Samtidigtberörs endast i mycket ringa grad principerna för styrningen av gymnasieskolan.Läroplanens (Lgy 70) mål, riktlinjer och allmänna anvisningar berörs inte.Vidare anser utskottet att den förslagna ordningen bör kunna främja enbehovsorienterad resursanvändning. Till skillnad mot vad som anförs i ett par av motionernaanser utskottet att det föreliggande förslaget i flertalet fall innebär enförenkling jämfört med den nuvarande ordningen för lärarlönebidrag tillkommunerna. Utskottet vill erinra om att skolorna i det nuvarande systemet förberäkning av resurstilldelningen till gymnasieskolan har att för varje årskurs,studieväg och ämne redovisa antalet elever, undervisningsgrupper ochlärartimmar enligt gällande timplaner. För denna rapportering finns ett 30-talolika blanketter. Beträffande det tänkta nya rapporteringssystemet hänvisar utskottet till s.95-96 i propositionen. En uttalad avsikt med UbU 1985/86:37 förändringarna äratt förenkla den administrativa hanteringen av resurstilldelning ochstatsbidragsfrågor i allmänhet. Exempelvis kan en rad nuvarande särskildaresursbestämmelser tas bort fill följd av att de "löses in" ischablonformlerna (prop. s. 37). Av propositionen framgår att diskussioner harinletts mellan SÖ och företrädare för skolhuvudmännen om hur information ochutbildning kan läggas upp i vad gäller det nya bidragssystemets konsekvenserför en ökad frihet att hantera gymnasieskolans resurser. Beträffandemotionärernas uppfattning att en förändring av statsbidragssystemet bör anståtill dess att klarhet har nåtts om vilka förändringar av gymnasieskolan som kanfölja såväl av visst pågående utvecklingsarbete som av ÖGY:s förslag villutskottet anföra följande. Utskottetutgår från att förslaget om nytt statsbidragssystem innebär sådana tekniskaförändringar av de statliga lönebidragen att det skapas nya och bättreförutsättningar för riktig budgetering och uppföljning från statens sida.Enligt vad utskottet har kunnat finna ges härmed möjligheter att närmare angekostnaderna för såväl de reguljära utbildningarna som försöksverksamheter avskilda slag. Det föreslagna bidragssystemet bör bl.a. kunna medföra attregeringen och berörda myndigheter bättre kan överblicka kostnaderna förpågående och planerad försöksverksamhet. Det blir också lättare att jämföra destatliga kostnaderna för t. ex. kommunernas uppföljningsansvar med kostnadernaför utbildningar inom gymnasieskolan. Med en i enlighet med propositionengenomförd förändring av det nuvarande sättet att beräkna statsbidraget tillkommunerna för driften av gymnasieskolan ges enligt utskottets mening bättreförutsättningar för fortsatt UtveckUngsarbete i gymnasieskolan. Iförevarande sammanhang vill utskottet även peka på att ett i enlighet medpropositionen ändrat bidragssystem medför en i huvudsak oförändrad totalresursåtgång jämfört med nuvarande system, förutsatt att villkoren förverksamheten i övrigt är desamma som . För enskilda kommuner kan vissaskillnader uppkomma. Utskottet återkommer detta i det följande. Enligt vadutskottet har inhämtat är effekterna för varje enskild skolhuvudman klarlagda.Generellt kan konstateras att det föreslagna bidragssystemet bör stimulerakommunerna till att nyttja resurserna effektivare. bör enligtutskottets uppfattning inte ha något att erinra häremot. Slutligenvill utskottet erinra om att förslag och önskemål om ett mer schablonmässigtbidragssystem har framförts alltsedan gymnasieskolans kommunalisering under 1960-talet.Så var fallet med gymnasieutrednings förslag (SOU 1963:42),utredningen om skolan, staten och kommunerna (betänkande, SOU1976:10, Skolans ekonomi) samt den skoladministrativa kommitténs (SAK)betänkande (SOU 1980:5) Förenklad skoladministration. Medhänvisning till vad utskottet nu har anfört föreslår utskottet att riksdagenavslär motionerna 1985/86:449 yrkande I, 1985/86:450, 1985/86:451 yrkande 1 och1985/86:452. Utskottetövergår nu till att behandla de olika delarna av propositionen. UbU 1985/86:37 I propositionen föreslås ett system för schabloniseradresurstilldelning som i princip men inte fullt ut bygger på antalet elever. Ettsystem där antalet lärartimmar är direkt proportionellt mot antalet eleverskulle, heter det i propositionen, generellt gynna stora skolenheter ochkommuner som det kan skapa svårigheter för de mindre. Därför böralltid en viss grundresurs utgå, som anges i lärarveckotimmar och som interelateras till elevantalet. Antalet timmar i grundresursen varierar allteftervilka utbildningar som avses. Jämte grundresursen bör finnas en tilläggsresurs,vilken beräknas utifrån antalet elever i utbildningen och viss fastställdkoefficient för antalet lärarveckotimmar per elev. Av propositionen framgår t. ex. att det genomsnittligaantalet lärarveckotimmar per elev i årskurserna 1-3 på tre- och fyraårigalinjer (reguljära timplaner) enligt 1985/höstrapporter är 1,30, 1,33resp. 1,37. För samma årskurser enligt alternativa timplaner är antaletlärarveckotimmar per elev 1,40, 1,49 resp 1,53 (prop. s. 80 resp. 82). Med det system för schabloniserad resurstilldelning som nuföreslås ökar bl.a. möjligheterna att lokalt anpassa undervisningensorganisation och resursanvändningen till hjälp för de svaga eleverna. Medhänsyn härtill och till skolhuvudmannens skyldighet att stödja elever medsvårigheter anser föredragande statsrådet det inte längre nödvändigt attavskilja en särskild stödresurs. utgående resurser för stöd- ochsamordnad specialundervisning bör alltså enligt propositionen och enligt vadbl.a. SÖ och har förordat ingå i tilläggsresurserna. Vid konstruktionen av schabloner bör enligt propositionenhänsyn tas till studievägens art (tre- och fyraåriga linjer, tvååriga linjer),timplanetyp (reguljära resp. alternativa timplaner pä de tre- och fyraårigalinjerna), ämneskaraktär (gemensamma resp. linjespecifika ämnen på de tvåårigalinjerna) samt klasstoriek (16 resp. 30 elever på tvååriga linjer). I huvudsaktänks schablonerna bli konstruerade enligt följande. För utbildningar där undervisningen förutsätts ske igrupper med delningstalet 30 beräknas den allra största delen av resurserna iform av tilläggsresurs. För årskurserna 1 -3 av de tre- och fyraåriga linjernaberäknas en för varje årskurs gemensam tilläggsresurs. Likaså beräknas förgemensamma ämnen (t. ex. svenska och engelska) på tvååriga linjer en för varjeårskurs gemensam tilläggsresurs. För linjespecifika ämnen på tvååriga linjermed delningstalet 30 beräknas för de timmar under vilka eleverna förutsättsläsa i helklass en tilläggsresurs för varje linje och årskurs. 1 syfte attkompensera mindre kommuner beräknas dessutom, såsom redan nämnts, för varjekommun en grundresurs som för de tre- och fyraåriga linjerna är ca 51lärarveckotimmar (reguljära timplaner) eller (alternativa timplaner) resp. för gemensamma ämnen påtvååriga linjer. För utbildningar i linjespecifika ämnen på tvåårigalinjer, där undervis ningen sker i klasser med delningstalet 16 (yrkestekniska ämnen), beräk nas i princip för varje klass som schablonresurs (grundresurs) hela det antal veckotimmar som anges i timplanen. Någon elevrelaterad tilläggsre surs beräknas härvid inte. Vidare föreslås för linjespecifika ämnen på I tvåårigalinjer med delningstalet 30 att man för de timmar, under vilka UbU1985/86:37 eleverna förutsätts läsa i grupp som grundresurs för varje klassberäknar det antal timmar som anges i timplanen. För varje päbyggnadsutbildning och annan specialkursföreslås att principer skall fastställas för beräkning av grundresurs - ivissa fall även tilläggsresurs - efter mönster av vad som avses gälla förlinjerna. Enligt föredragande statsrådet bör schabloner förresurstilldelning i princip beslutas av den myndighet som fastställer resp.timplan. Föredragande statsrådet föreslär att resurser för vissaverksamheter bör beräknas i särskild ordning. Det gäller kombination avgymnasieskolstudier och specialidrott, undervisning i fackteori i s.k.B-klasser och undervisning i specialklasser. Vidare bör den nuvarande extraresursen för svenska i årskurs 2 av vissa tvååriga linjer räknas in i formlernaför linjespecifika ämnen på de tolv berörda linjerna. Ämnena grekiska, finska,italienska, kinesiska, portugisiska och ryska har regelmässigt ett litetelevunderlag. För att dessa lågfrekventa språk av resursskäl inte skall behövariskera att minska i omfattning bör en särskild resurs avsättas för tilldelningav timmar i dessa ämnen.