bet · G901FiU7 · 1985-12-31 00:00:00 — om ändringar i allemanssparandet (prop. 1985/86:50) 1985/86:7 I proposition 1985/86:50 föreslås att . får sättasin i allemanssparandet utöver högsta tillåtnamånadsinsättningar. Vidare föreslås att gränsen för de samladenettoinsättningarna höjs från 30000 tiH . Utskottet tillstyrker enhälligt propositionens förslag.Företrädarna för moderata samlingspartiet, och iutskottet redovisar dock andra motiv för sitt ställningstagande änutskottsmajoriteten. Utskottet avstyrker motionsyrkandena om ytterligaresparstimulerande åtgärder, däribland förslag om fortsatt skattebefrielse förmedel som kvarstår i det tidigare skattesparsystemet. Företrädarna för moderatasamlingspartiet, och reserverar sig mot beslutet. I proposition 1985/86:50 har regeringen() - efter föredragning av statsrådet . Å. föreslagit att anta det till propositionen fogade förslaget tilllag om ändring i lagen (1983:890) om allemanssparande. Lagförslaget harföljande lydelse: 1 1985/86. Förslagtill FiU 1985/86:7 Lag om ändring i lagen (1983: 890) om allemanssparande Härigenom föreskrivs att 4 och 5 SSlagen (1983:890) om allemanssparande skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4S' Varje sparare får sätta inhögst i allemanssparandet. får en sparare, utöver insättningar enligt förstil stycket, sätta in sam manlagt högst 5 000kronor i alle manssparandet. Spararens insättningar, i före- Spararens insäitningar, i före- kommandeläll minskade med ut- kommande fall minskade med ut tag, får sammanlagt inte överstiga tag, får sammanlagt inte överstiga iOOW; kronor. .?5000 kronor. Den som börjar spara Den som börjar spara och som 1984får ett särskilt till- det första kalenderåret han sparar lägg(bonusränta) motsvarande fem fyller högst25 år får för detta är ett ' procentår\ig ränta. Även den som särskilt tillägg (bonusränta) mot- börjarspara ett senare år och som svarande femprocent årlig ränta, detåret fyller högst får en dock högst , sådan bonusränta. Bonusråntan bekostas av staten ochtillförs sparmedlen med utgången av det år då sparandet inleddes. Denna lag träder i kraft den . ' Senaste Ivdelse 1984: 103f Motionerna FiU 1985/86:7 1985/86:162 av m.fl. (m), vari hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om vikten av att stimulera hushållssparandet, 2. att beslutar attavkastning och värdestegring på skattesparande i bank och i fond skall varaskattebefriade även efter bindningstidens utgång, 3. att beslutar attaktiesparfonderna befrias från skattskyldighet för realisationsvinster ienlighet med vad som gäller för allemansfonderna. 1985/86:163 av m.fl. (fp), vari hemställs 1. att beslutar om fortsattskattebefrielse för avkastning och värdestegring på medel inom skattesparandetäven efter den femåriga bindningstidens utgång, 2. att hos regeringen begärförslag till ett generellt och varaktigt system med stimulanser för enskiltsparande i enlighet med vad som förordas i motionen. 1985/86:164 av m. fl. (c), vari hemställsatt beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om sparpolitikens inriktning. Hushållssparandet minskade kraftigt i början av 1980-taletfrån en redan i utgångsläget låg nivå. hade sparkvoten sjunkit tillendast . sjönk den ytterligare och uppgick då till . År1984 förekom alltså, totalt sett, inget sparande i hushållssektorn. ökade hushållens konsumtionkraftigt, framför allt av varaktiga konsumtionsvaror. fortsattehushållens banksparande att minska. Utskottet har vid upprepade tillfällen uttryckt stor oroöver tillbakagången i hushållssparandet, som i längden inte går att förena meden sund samhällsekonomisk utveckling. Flera omständigheter har emellertidinneburit att förutsättningarna för sparandet nu har förbättrats.Marginalskatten har successivt sänkts . Realräntan har stigit och ligger nu på en hög nivå.Allemanssparandet har tillkommit, vilket ger en skattebefriad avkastning utankrav på vare sig långa bindningstider eller regelbundenhet i sparandet. införs ytterligare stimulanser för hushållssparandet. Dåindividualiseras sparavdraget som avdraget höjs till . Dessutom införs ett nytt avdrag på .' vidrealisationsvinstbeskattningen av aktier som innehafts än två år.Av intresse i sammanhanget är också att en särskild spardelegation hartillsatts med uppgift att bl. a. informera hushållen om olika sparalternativoch den trygghet som följer med ett regelbundet sparande. Trots de förbättrade förutsättningarna kan det, i enlighetmed vad som förordas i propositionen, finnas skäl att vidta ytterligareåtgärder i syfte att 1 1985/86.5 saml. Då frigörs nämligen betydande FiU1985/86:7 sparbeloppsom sammantaget kommer att medföra en mycket kraftig närmare 10miljarder kronor att frigöras, vilket motsvarar av den För att en extra åtstramning avfinanspolitiken skall kunna undvikas är det angeläget att detta tillskott omsätts inytt sparande. Det får förutsättas att kommer att kunnaneutralisera betydande belopp, bl. a. genom attraktiva erbjudanden tillhushållen vid förlängning av tidigare lån. Såsom påpekas i propositionen harallemanssparandet visat sig vara en mycket attraktiv sparform. Utskottet delardärför föredragandens bedömning att en tillfällig höjning av beloppsgränsen iallemanssparandet är en lämplig åtgärd för att ytterligare stimulera sparandetoch därmed begränsa riskerna för en kraftig konsumtionsökning. Utskottet har ejheller i övrigt några erinringar mot föredragandens förslag, vilket med vissaförbehåll godtas även i de tre motioner som väckts i ärendet. Förslaget innebär att en sparare ges möjlighet att, utöverde maximalt tillåtna månadsinsättningarna på , sätta in högst . Vidare höjs gränsen för desamlade nettoinsättningarna från . Liksom tidigare utgårbonusränta till ungdomar under det första kalenderåret de sparar.Bonusen begränsas dock till högst . I motion 162 av m.fl. (m) och motion 163 avBjörn m.fl. (fp) föreslås att hushållen dessutom skall erbjudas att hakvar pengarna i skattesparandet under samma fördelaktiga villkor som gäller förallemanssparandet. I skattesparandet bör därför både avkastning ochvärdestegring vara befriad från skatt även efter bindningstidens utgång. Enligtmotionärerna bör dessutom aktiesparfonderna befrias från skattskyldighet förrealisationsvinster i enlighet med vad som genomförts för allemansfonderna. Utskottet vill med anledning härav erinra om att närriksdagen beslöt att de till allemanssparandet knutnakapitalsparfonderna helt skulle befrias från realisationsvinstbeskattning hadedetta sin grund i att man ville åstadkomma en fullständig neutralitet ibeskattningshänseende mellan å ena sidan allemanssparande på rikssparkonto ochå andra sidan allemanssparande i kapitalsparfond. Motsvarandeneutralitetsaspekter kan enligt utskottets mening inte läggas på skattesparandet.Detta sparsystem utgick nämligen från principen att sparande i aktier skulleerhålla en större skattereduktion än sparande i bank. Utskottet anser detdärför inte påkallat med någon ändring av aktiesparfondernasrealisationsvinstbeskattning. Utskottet finner ej heller i övrigt skäl att nuompröva reglerna för skattesparandet som är under avveckling. Med det anfördaavstyrker utskottet motion 162 yrkandena 2 och 3 samt motion 163 yrkande 1. I motionerna 162 av m. fl. (m), 163 av BjörnMolin m. fl. (fp) och 164 av m. fl. (c) framförs härjämte olikasynpunkter och förslag på hur enskilt sparande bör stimuleras. anserutskottet att det är angeläget att på olika sätt stimulera till ett ökat FiU1985/86:7 sparande. Såsom framgår av den tidigare lämnade redogörelsen haremellertid en rad åtgärder redan vidtagits i syfte att stimulerahushållssparandet. Enligt utskottets mening utgör i nuvarande läge dessaåtgärder tillsammans med det aktuella förslaget om en extrainsättning iallemanssparandet en lämpligt avvägd stimulans med hänsyn tagen tillåtgärdernas statsfinansiella och samhällsekonomiska effekter. Utskottet ärdärför inte berett att nu förorda ytterligare förslag tiH stimulanser. Med detanförda avstyrks motionerna 162 yrkande 1, motion 163 yrkande 2 och motion 164. 1. beträffandeändringar i allemanssparandet attriksdagen antar i proposition 1985/86:50 framlagt förslag till lag om ändring ilagen (1983:890) om allemanssparande, 2. beträffandefortsatt skattebefrielse för skattesparandet attriksdagen avslår motionerna 1985/86:162 yrkandena 2 och 3 samt 1985/86:163yrkande 1, 3. beträffandestimulans för hushållssparandet att avslår motionerna 1985/86:162 yrkande1,1985/86:163 yrkande 2 och 1985/86:164. Närvarande vid justeringen av moment 1: (),(), (), (), (),(), (), i (s), HansPetersson i HaHstahammar (vpk), (), (),(), (), () och (). Närvarande vid justeringen av moment 2 och 3: (), (), (), (), (),(), (), (), (), i (s), (), iHallstahammar (vpk), (), () och MarianneCarlström (s). Ändringar i allemanssparandet (mom. 1) (), (), (),(), (), () och () anser att den del av utskottets yttrande som på s. 3 börjar med"Utskottet har" och på 4slutar med "högst ." bort ha följande lydelse: FiU 1985/86:7 förutsåg i sin höstrapport atthushållssparandet kommer att sjunka till -0,. Även bedömssparkvoten bH negativ. Utskottet har vid upprepade tillfällen uttryckt stor oroöver tillbakagången i hushållssparandet, som i längden inte går att förena meden sund samhällsekonomisk utveckling. Det är anmärkningsvärt - och i ettinternationellt perspektiv helt unikt - att sparkvoten förblir negativ trotsförbättrade förutsättningar, framför allt den positiva realräntan. Krisen förhushållssparandet har heller inte avhjälpts genom tillkomsten av vissaskattefavörer, främst inom ramen för allemanssparandet. Den inträffade och förutsedda utvecklingen visar attsparandet i första hand bestäms av den allmänna ekonomiska politiken. Viktigastär att sänka inflationstakten genom att minska budgetunderskottet. Detta börske genom nedskärningar av offentliga utgifter, som görs så omfattande att deger utrymme för skattesänkningar. Den bästa sparstimulansen år en ekonomiskpolitik, som ökar hushållens disponibla inkomster och höjer realavkastning-enefter skatt på sparande. Med hänsyn till den rådande krisen för hushållssparandetbehövs det emellertid härutöver särskilda stimulansåtgärder. Enligt utskottetsmening är det särskilt angeläget att öka det personliga sparandet i bostäderoch aktier. Det införda allemanssparandet har mest inneburitplaceringar i statsskulden. Allemansfonderna har endast fått en mindre ochkrympande del av insättningarna. Genom att allemanssparandet drar medel fråntraditionellt banksparande finns det också en risk att den grundläggandekund/bank-relationen rubbas. Det skattemässiga gynnandet av sparande i statsskuldeninnebär en diskriminering av allt annat sparande. Sparande i direkt ägdaaktier, i bostad och i bank missgynnas med dagens skatteregler. Det finnsdärför enligt utskottets mening anledning att se över beskattningen av olikasparformer i syfte att uppnå konkurrensneutrahtet. frigörs betydande sparbelopp frånskattesparande och obhgationslån. Detta kan medföra en oönskadhkviditetspåspädning i hushållssektorn. I regeringens proposition föreslås att5 . får sättas in i allemanssparandet utöverde nuvarande tillåtna månadsinsättningarna. Dessutom föreslås att maximigränsenför den sparandes totala nettoinsättningar höjs från . Dessa förslag kan enligt utskottets mening bara ses som entillfällig lösning. Det bhr nämligen nödvändigt att återkomma med åtgärderunder , när ytterligare stora belopp frigörs frånskattesparandet. I avvaktan på att förslag om mer varaktiga stimulanser tillenskilt sparande kan läggas fram, godtar utskottet dock propositionens förslag. Fortsattskattebefrielse för skattesparandet (mom. 2) FiU1985/86:7 BjörnMolin (fp), (), (), (), (), () och () anser att delsden del av utskottets yttrande på s. 4 som börjar med "Utskottetvill" och slutar med "yrkande 1" bort ha följande lydelse: Ijanuari 1986 frigörs de sparmedel som varit bundna i skattesparandet sedan år1980. Sammanlagt rör det sig om . För att under detta ochefterföljande år begränsa riskerna för en ökad privat konsumtion börskattesparandet förlängas. Avkastningen och värdestegringen på medel inom dennasparform bör erhålla fortsatt skattebefrielse även efter den femårigabindningstidens utgång. Aktiesparfonderna bör dessutom befrias frånskattskyldighet för realisationsvinster i enlighet med vad som nyligengenomförts för allemansfonderna. Genom dessa åtgärder skapas konkurrensneutralitetmellan skattesparande i bank, skattefondsparande, allemansfondsparande ochallemanssparande. Vad utskottet här anfört bör ges regeringen till känna. Meddet anförda tillstyrker utskottet motion 162 yrkandena 2 och 3 samt motion 163yrkande 1, debutskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2,beträffande fortsatt skattebefrielse för skattesparandet att medbifall till motion 1985/86:162 yrkandena 2 och 3 samt motion 1985/86:163yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Stimulans för hushållssparandet (mom. 3) BjörnMolin (fp), (), (), () och FilipFridolfsson (m) anser att delsden del av utskottets yttrande som på s. 4 börjar med "I motionerna"och på s. 5 slutar med "motion 164" bort ha följande lydelse: Imotionerna 162 av m, fl, (m), 163 av m, fl. (fp) och164 av son m.fl, (c) framförs olika synpunkter och förslag på hurenskilt sparande bör stimuleras. Utskottetvill med anledning härav framhålla följande. Staten bör bedriva en aktivpolitik för att stimulera enskilda människors sparande och ägande. Målet börvara att hushållen skall ha ett sparkapital motsvarande den genomsnittliga årslönenför en industriarbetare. Såsompåpekas i bl. a. motion 163 har hushållssparandet i aktier minskat kraftigt.Detta är en följd av att det enskilda aktiesparandet harstraffbeskattats. Resultatet har blivit att privatpersoners aktieinnehavminskat. ägde enskilda hushåll av börsaktierna. År1970 hade andelen minskat till . Enligt de senaste uppgiftema ägerhushållen inte mer än av börsvärdet genom direkt ägande. Därtillkommer ägande i aktiefonder. Institutionernas aktieinnehav har imotsvarande utsträckning ökat. Denna utveckling måste brytas. Den väsentligaste orsaken till institutionaliseringen avaktieägandet är FiU 1985/86:7 hushållens ogynnsamma skattesituation. Allainstitutioner beskattas lindrigare än privatpersoner. Enligt utskottets meningbör följande åtgärder vidtas för att stimulera enskilt aktiesparande och brytaden fortsatta utvecklingen mot institutionalisering av ägandet. bör ges i uppdrag att utarbetaförslag om slutgiltigt avskaffande av dubbelbeskattningen. Uppdraget börinnebära att dubbelbeskattningens avskaffande löses på samma sätt ibörsnoterade som icke börsnoterade företag. I avvaktan på ett sådant slutgiltigt förslag bördubbelbeskattningen temporärt lindras genom , att den 30-procentigaskattereduktionen för aktieutdelningar återinförs fr. o. m. . Vidare bör förmögenhetsskatten på arbetande kapital ifamiljeföretag avskaffas. För att undvika problem i samband med arvsskiften böräven arvsskatten på arbetande kapital sänkas. Taxeringsvärdet på börsaktier måste sänkas. Vidförmögenhets- och arvsbeskattningen bör börsaktier åsättas ett värde på avmarknadsvärdet. På så sätt elimineras beskattning av den latentaskatteskulden. Detta medverkar också tiH att undvika upprepning av s. k.Kistner-effekter. Aktievinstbeskattningen bör ändras så att omplaceringarinom en aktieportfölj inte blir realisationsvinstbeskattade. Först vid nettoförsäljningav aktier bör aktieägaren drabbas av realisationsvinstskatt. På så sätt kanökad rörlighet och återinvesteringar i aktier stimuleras. Utskottet anser attett sådant system bör utredas. Utskottet anser också att anställda i börsnoterade och ialla andra företag måste få möjlighet att spara i aktier i det egna företagetutan att eventuell skillnad mellan marknadsvärdet och förvärvspriset betraktassom löneförmån. Utskottet föreslår således skattefrihet för alla anställdasaktieköp i det egna företaget utan annan begränsning än att köpen skall haskett på samma villkor som tillämpas för utomstående. här anfört bör ges regeringen till känna. deb utskottets hemställan under 3bort ha följande lydelse: 3. beträffande stimulans för hushållssparandet attriksdagen med anledning av motionerna 1985/86:162 yrkande 1, 1985/86:163yrkande 2 och 1985/86:164 hos regeringen begär förslag i enlighet med vadutskottet förordat. Stimulans för hushållssparandet (mom. 3) () och () anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjar med"I motionema" och på s. 5 slutar med "motion 164" bort haföljande lydelse: I motionerna 162 av m.fl. (m), 163 av BjörnMolin m.fl. (fp) Och 164 av m. fl. (c) framförs olika synpunkteroch förslag på hur enskilt sparande bör stimuleras. Såsom framhålls i bl. a. motion 164 är det oerhörtväsentligt att på olika sätt stimulera hushållssparandet. Staten har till vissdel finansierat budgetunder- skottetgenom upplåning hos hushållen. Framgent måste emellertid en FiU 1985/86:7mindre andel av hushållens sparande behöva tas i anspråk för statens upplåning.I stället bör hushållssparandet ställas till förfogande för näringslivetsinvesteringar. Utskottet anser det därför oerhört väsentligt att budgetunderskottetsnarast nedbringas genom minskningar av statens utgifter. Höjningen av det allmänna sparavdraget från . från är ett steg i rätt riktning. Enligt utskottetsmening bör dock make även i fortsättningen ha rätt att tillgodogöra sig andramakens outnyttjade sparavdrag. Utskottet anser att sparavdraget bör höjassuccessivt. Det skattepremierade sparsystem som aktualiseras i motion164 finner utskottet vara förenat med uppenbara fördelar. Genom ett system medprivata investeringskonton skapas stora möjligheter att öka investeringar ochproduktion. Därmed torde också intäkterna för statskassan öka som denstatliga upplåningen till budgetunderskottet underlättas med minskadepåfrestningar på betalningsbalansen som följd. Insättningar på ett privat investeringskonto skallberättiga till en skattereduktion av insatt belopp. Endast ett ökatsparande skall berättiga till skattereduktion. Också ett sparande av exempelvisden uppburna räntan räknas som ett nysparande. Skattereduktionen skall sedankvarstå så länge inget uttag görs från kontot. Först om medlen lyfts för annatän eget företagande, egen bostad eller vissa andra prioriterade ändamål, skalldet åligga ifrågavarande kreditinstitut att inbetala reduktionen tillstatsverket. Den kortsiktiga nominella ökning av budgetunderskottet somen partiell skattefrihet för avsättningar till privata investeringskonton kanväntas medföra motsvaras av en lika stor fordran på skatt. Risk för någotpåtagligt skattebortfall till följd av ett sparsystem enligtkontomodellen föreligger alltså inte. Mot bakgrund härav biträder utskottetyrkandet i motion 164. här anfört bör ges regeringen till känna. dels utskottets hemställan under 3bort ha följande lydelse: 3. beträffande stimulans för hushålbsparandet attriksdagen med anledning av motionerna 1985/86:162 yrkande 1 och 1985/86:163 yrkande2 samt med bifall till 1985/86:164 hos regeringen begär förslag i enlighet medvad utskottet förordat. (vpk) anför: Jag delar utskottets uppfattning att ett ökathushållssparande är önskvärt. De åtgärder som sätts in inom ramen förallemanssparandet får dock endast effekter för dem som har relativt godekonomi. Någon "risk" för en allmän konsumtionsökning inom helahushållssektorn föreligger inte mot bakgrund av de tilltagandeförsörjningsproblem som benämns "nyfattig-dom" och som drabbar enökande andel av befolkningen.