bet · G901LU36 · 1985-12-31 00:00:00 — Motionären i molion 540 (fp) anser alt frågan om tullensåtkomst inte är närmare utredd och finner det särskilt anmärkningsvärt atlregislrel uppenbarligen skall kunna användas för vad som i praktiken blirförundersökning i brottmål. Enligt motionären saknas det skäl atl gegenerallullstyrelsen tillgäng lill regislrel innan frågan blivit mer ingåendeprövad. Motionären yrkar därför (yrkande )) att generaltullstyrelsen inte skallfä lerminalälkomsl lill utsökningsregistret, Ulskollel erinrar om atl skatteindrivningsutredningenföreslog fri ter-minalätkomst för RSV, kronofogdemyndigheterna ochskattemyndigheterna. Förslaget i proposiiionen innebär således en begränsningav terminalål-komslen för kronofogdemyndigheterna och skattemyndigheterna. Utskottet anser att en naturlig utgångspunkt med hänsynlill de registrerades personliga integritet bör vara att åtkomsten tillcentrala register över huvud tagel skall begränsas så atl den bara omfattaruppgifter som behövs i varje myndighets verksamhet. Även om man kan utgå fränalt en kronofogdemyndighet inte tar fram uppgifter som är obehövliga iverksamheten innebär en obegränsad åtkomst atl uppgifterna i registret får enicke 11 1985/86. önskvärdspridning inle minsl genom all allmänheten hos vaije kronofog- LU 1985/86: 36demyndighei kan få tillgäng till hela registret. Terininalåtkomslen bör därförbegränsas. Med hänsyn till dels atl vissa kronofogdemyndigheter ocksä ärtillsynsmyndighet i konkurs med i de flesta fall ell län som lillsynsområde,dels atl ell nära samarbete mäste förekomma mellan länsstyrelserna ochkronofogdemyndigheterna inom länet är del realistiskt atl låtakronofogdemyndigheternas lerminalåtkomst omfatta hela länet. 1 fråga omuppgifter om konkurser och näringsförbud bör åtkomsten avse hela riket.Utskottet tillstyrker således propositionen i denna del. För RSV:s del följer av verkels förfoganderätt över helaregistret att åtkomsten bör gälla i samma utsträckning. Som framgår av det ovan anförda föreslog inle utredningennägon lerminalåtkomst för generallullstyrelsen, I sitt remissvar överutredningens betänkande ansåg generallullstyrelsen del angelägel atl ocksätullverket fick sädan åtkomst till utsökningsregisiret. Departementschefendelar uppfattningen att det finns skäl att ge lerminalålkomst tillregistret. Denna åtkomst föresläs dock inle fä avse andra tullmyndigheter ängenerallullstyrelsen. Vidare begränsas styrelsens åtkomst lill uppgifter omperson som förekommer i ärende hos myndigheten. anför i sitt yttrande alt tillämpningen avavräkningslagen förutsätter en omfattande kommunikation mellan de resliiuerande myndig heterna och kronofogdemyndigheterna. För vidkommande gäl ler avräkningsförfarandel främst återbetalningar som aktualiseras av be slut om omtulltaxering eller restitution, Enligl vad skatteutskottet erfarit uppgår antalet återbetalningar lill ca 20000 varav så gott som alla avser s, k, kreditimporlörer som är ADB-regislrerade hos generallullsty relsen, Skatleulskottel har vidare erfarit alt av anlalel ärenden blir föremål för avräkning och alt utbetalningarnas sammanlagda belopp upp går lill ca 200 milj, kr. Enligt generaltullstyrelsens föreskrifter för avräkningsförfarandel fär samköming inte ske av verkets register över kreditimporlörer och utsökningsregistret, Avräkningsförfarandel går där för lill så atl en skriftlig förfrågan om huruvida eventuellt belopp skall avräknas sänds lill kronofogdemyndigheten. Sedan kronofogdemyndighe ten svarat bearbetas materialet manuellt varefter utbetalning verkställs om inle kronofogdemyndighetens svar föranleder annat. Kommunikationsför farandet med kronofogdemyndigheten lar normall i anspråk. Genom lerminaläikomsi för i enlighet med förslaget i propositio nen skulle enligl skatteutskottets mening avräkningsförfarandel kunna gö ras mycket smidigare och resurser frigöras för väsentligare göromål. Mot bakgrund härav delar skatteutskottet departementschefens uppfattning att generaltullstyrelsen skulle vinna på att avräkningsförfarandel sker med hjälp av lerminaläikomsi till utsökningsregistret. vill vi dare peka pä att tullverkels arbete med att bestämma och uppbära tull, mervärdeskatt och andra skaller och avgifier vid införsel i mänga fall gör del lika angelägel för som för andra skallemyndigheter att fä terminalanslulning till registret. Slutligen konstaterar utskottet atl försla get, som granskats och lämnats ulan erinran av lagrådet, är tillräckligt väl berett för ett positivt beslut i frågan, 10 Lagulskottel kan för sin del helt ansluta sig till desynpunkter som LU 1985/86:36 skatteutskottet anfört. Lagutskottetlillslyrker därför proposiiionen i denna del och avstyrker bifall till molion540 yrkande I och molion 542 yrkande 2 i denna del. Vad slutligen angär förslaget om lerminaläikomsi förlokala skattemyndigheterna och länsstyrelserna noterar lagutskottet atlutredningens förslag inte mötte nägra andra invändningar hos remissinstansernaän datainspektionens erinran om all möjligheter lill fri bearbetning bordeundvikas. Utskottet delar departementschefens uppfattning att nämndamyndigheter har ell slort behov av terminalålkomst till utsökningsregistret.Med de begränsningar i älkomslrätlen som departementschefen föreslär i förhällandelill utredningens förslag om fri ålkomslräll och med beaktande av denföreslagna utsträckningen av sekretessen inom exekutionsväsendet till atlomfatta också uppgifterna i utsökningsregisiret anser ulskollel all denenskildes rättmäliga krav pä skydd för sin personliga inlegrilel beaktats påetl tillfredsställande sätt i proposiiionen, Pä grund av det anförda tillstyrker ulskoitelproposiiionen även i denna del och avstyrker bifall till motion 542 yrkande 2 imotsvarande del. Uppgifternas tillförlitlighet - kvalitetsbevakning ochrättelserutiner Propositionen innehåller inle några bestämmelser omkontroll och rättelse av uppgifter i utsökningsregistret, I molion 541 (c) yrkar molionärerna (yrkande 4) allriksdagen ger regeringen lill känna vad som anförs i motionen omkvalitelsbevakning i uppgifisinsamling och -bearbetning. Motionärernakonstaterar att i REX-systemel utförs ett anlal maskinella kontroller ochbearbetningar vilka påverkas av kvaliteten pä de uppgifter som registreras. Detär därför mycket angeläget all materialets tillförlitlighet garanteras.Kvalitetsfrågan bör enligt molionärerna beaktas vid utformningen avföreskrifler lill myndigheterna. Utskottet anser alt det självfallet är viktigt attuppgifterna i utsökningsregistret är korrekta redan vid registreringen. Välfungerande rätielseru-tiner är också en god garanti för upprälihällande av högkvalitet i registret. Förfarandet vid registrering av allmänna mäl regleras förnärvarande i den särskilda förordningen (1983: 167) om användning av automatiskdatabehandling inom exekutionsväsendet. När det gäller registreringen av deenskilda målen ger förordningen RSV rätt alt föreskriva rutiner härför. Som utskottet tidigare berört harskatteindrivningsutredningen 1984 avgivet belänkande behandlat fråganom eventuella ändringar av RSV:s uppgifter med anledning av ADB-hanleringeninom exekutionsväsendet. Utredningen föreslår, såvitt nu är i fräga, atl RSV -pä samma sätt som vaiil fallet under utvecklingsarbetet med REX-systemel -skall ha vissa gransknings- och beslutsfunktioner vid registreringen av mål.Frågan om en närmare reglering av registreringen av uppgifter och ansvarsfördelningenmellan RSV och kronofogdemyndigheterna kommer således alt aktualiseras i annalsammanhang. Utskottet vill ocksä erinra om alt datalagen (1973:289) ärsubsidiärt LU 1985/86:36 tillämplig pä utsökningsregistret. Enligt 8 §datalagen skall registeransvariga myndigheter om anledning förekommer tillmisstanke om atl personuppgift i register är oriktig - undersöka uppgiftensriktighet och, om skäl föreligger, rätta uppgiften eller utesluta den urregistret. Datainspektionen har utfärdat allmänna räd omtillämpningen av 8 § datalagen. Råden som har form av anvisningar innebär attdet vid varje regisleransvarig myndighet bör finnas en tjänsteman med uppgiftalt biträda allmänheten med rättelser. Data- och offentlighetskommittén har i ett nyligenframlagt delbetänkande (SOU 1986:24) Inlegritetsskyddel iinformationssamhället 1, föreslagit vissa ändringar i datalagen. Förslagetinnebär atl en särskild dataansvarig skall finnas hos varje registeransvarigmyndighet i syfte att ge den enskilde hjälp med att få felaktiga uppgifter iregistren rättade. Den dataansvarige skall övervaka räitelserutinerna och setill alt säväl allmänheten som berörda tjänstemän fär behövlig information.Vidare föresläs alt den registeransvariges skyldighet att rätta oriktigauppgifter skärps lill den registrerades förmån. Bl, a. skall en oriktig uppgiftalltid rättas i fortsättningen. Med hänsyn till det arbete som sålunda pågår på området ärnågon åtgärd från sida inte nu påkallad. Utskottet förutsätteremellertid mot bakgrund av det anförda att erfordertig uppmärksamhet fortlöpandeägnas ät kvalitetsfrågorna och de till del sammanhanget höranderätlelsefrågorna. På anfördaskäl avstyrker utskottet bifall till motion 541 yrkande 4. Utlämnande av uppgifter och underrättelseskyldighet Enligt 2 kap. tryckfrihetsförordningen har medborgarna,men inte myndigheter, rätt att ta del av handlingar som finns hos en myndighetoch som är upprättade i och för myndighetens verksamhet. Under begreppethandlingar faller också ADB-upptagningar om upptagningen är tillskapad för myndighetensverksamhet och kan tas fram i läs- eller hörbar form. Denna rätt begränsasendast av sekretesslagens bestämmelser. Tillhandahålls uppgifterna på t, ex,magnetband krävs däremot i princip atl utlämnandet regleras genom föreskrift iförfattning. Utlämnande av uppgifter med stöd avtryckfrihetsförordningen medför inte skyldighet för myndigheten att underrättaden om vilken uppgiften lämnats ut. Med datainspektionens tillstånd utlämnas ejsekretessbelagda uppgifter ur utsökningsregistret pä magnetband lillUpplysningscenlralen som använder dem dels för eget bruk, dels förvidarebefordran lill andra kreditupplysningsföretag, Kredilupplysningsföretagens verksamhet regleras ikreditupplysningsla gen som innehåller bestämmelser om bl, a, begränsning av personupp gifter, upplysnings- och underrättelseskyldighet och rättelse och gallring av uppgifterna. Efterlevnaden övervakas av datainspektionen. Uppgifter ur utsökningsregistret lämnas således ul även för annat ändamål än krono- 12 I proposiiionen föresläs i 9 § alt Uppgifter urutsökningsregistret får LU 1985/86:36 lämnas ut pä magnetband för utbetalningav infiutna medel och annan redovisning. För andra ändamål fär utlämnande päADB-medium ske endast om delta följer av föreskrifler i författning eller omregeringen har medgivit det. Beträffande ej sekretessbelagda uppgifter fårregeringen bemyndiga datainspektionen att lämna sådanl medgivande, I propositionen framhålls vidare att utlämnande avuppgifter i utsökningsregistret, som lämpar sig för kreditbedömning, börkanaliseras via kreditupplysningsförelag, I syfte atl förhindra alt sädanaekonomiska uppgifter sprids i fall där kreditupplysningslagens regler inteblir tillämpliga föreslås i 10 § en bestämmelse av innebörd attregisteransvarig myndighet särskilt skall iaktta att uppgifterna i registretfår bearbetas endast i enlighet med registrets ändamål. Regeringen får dockenligt andra meningen i 10 § för särskilt fall medge annan bearbetning om detföreligger särskilda skäl, I motion 540 (fp) yrkas (yrkande 2) alt regeringen geslill känna atl datainspektionens praxis i tillståndsfrågor skall varavägledande ocksä i fortsättningen, I motionen framhålls att datainspektionenhittills har varit mycket restriktiv vid tillståndsgivning till andra än kreditupplysningsföretag,främst på grund av kvalitelsbrisler i registren. Den vägledning somdalainspektionen efterlyst och som hade kunnat ges genom en mer noggrannreglering av utlämnandefrågorna saknas i proposiiionen. Detta kan, enligtmotionären, tydas som att regeringen avser att inta en mer lättsinnig atfitydän datainspektionen gjort, I mofion 541 (c) hemställs (yrkande 2) att 10 § andrameningen utgår. Som skäl anför motionärerna att regeringens beslut i olikaöverprövnings-ärenden klart skiljer sig frändatainspektionens tolkning av datalagen. Datainspektionen har i sinabedömningar i betydligt slörre utsträckning tagit hänsyn till människors rätttill skydd mot personuppgiftsutlämnande än vad regeringens beslut ger uttryck för.Enligt motionärerna samm.anfaller datainspektionens beslut och praxis medintentionerna i dalalagen. Det är mot den bakgrunden betänkligt, menarmotionärerna, alt propositionen ger utrymme för försäljning av uppgifter omenskilda personer till exempelvis kreditupplysningsföretag. Generellt är delenligt motionärernas mening viktigt alt uppgifter som insamlats för ell ändamålinte genom bearbetning/samköming utnyttjas för andra syften än de ursprungliga.Detta förhällande hindrar emellertid inte att uppgifter fär lämnas ul i sammaomfattning som de är tillgängliga för kronofogdemyndigheten. Visarutvecklingen på legitima behov av ett utökat användningsområde förREX-systemel bör regeringen, framhåller motionärerna, för varje särskilt fallför framlägga förslag till ändring i utsök-ningsregisterlagen. Motionärerna i motion 542 (m) framhåller att den enskildebör underrättas när uppgift ur registret lämnas ul till annan myndighet.Detsamma bör gälla när uppgift lämnas ut enligt offentlighetsprincipen även omman dä inte kan ange till vem uppgiften lämnats. Del bör ocksä övervägas ominle underrättelse skall ske när uppgift lämnas till Upplysningscentralen eftersomfelaktiga uppgifter kan leda till stort men för den enskilde. ovan anför kräver utlämnande av uppgifter som inte finns 13 i allmänhandling i princip förfaiiningsstöd. Magnetband, som inte faller LU 1985/86: 36under begreppet allmän handling, används inom exekutionsväsendet för bl,a, utbetalning via det statliga redovisningssystemet. Liknande rutinertillämpas också vid redovisning till vissa uppdragsgivande myndigheter. Vadgäller de enskilda mälen inriktas utvecklingen på en ökad ADB-användning vidregistreringen av målen. För alt vara rationell bör också utbetalning och annanredovisning i de mälen ske med motsvarande teknik. För båda typerna av målfinns således behov av en bestämmelse som medger betalning och annanredovisning med hjälp av magnetband. Utskottet ansluter sig därför tillförslaget i denna del. Utlämnande för annat ändamål föreslås enligl mönster fränskatleregis-lerlagen få ske endast med förfaiiningsstöd eller med regeringensmedgivande. Denna ordning finner utskottel självklar. Utskottet ansluler sigockså till den del av förslaget som ger datainspektionen möjlighet att efterdelegation frän regeringen pröva frågor om utlämnande. Vid utlämnande pä ADB-medium av uppgifter förkredilbedömning är del fråga om ekonomisk information av känslig nalur. Sådanauppgifter bör inte spridas utanför kreditupplysningslagens tillämpningsområde.Utlämnandet bör därför ske via kreditupplysningsförelagen.Kreditupplysnings-lagens skyddsregler om bl, a, underrättelse, begränsning avuppgifter och rättelseförfarandet måste då tillämpas när uppgifterna lämnasvidare. För atl förhindra all uppgifter ur utsökningsregistret sprids utanförkreditupplysningslagens tillämpningsområde behöver ytterligare skyddsåtgärdervidtas, I likhet med departementschefen anser utskottet all det kan ske genomatt i 10 § första meningen tas in den uttryckliga bestämmelsen att registretfär bearbetas endast i enlighet med dess ändamål. Det blir således inlelillålel att, utöver vad som behövs i kronofogdemyndigheternas verksamhetenligl lag eller förordning, använda särskilda program för sammanställning avuppgifter om de registrerades ekonomiska förhållanden. Ansvaret för all såinle sker ligger pä de registeransvariga myndigheterna, I vissa speciella fall kan emellertid behov uppstå som motiverarbearbetning för annal ändamål än de som anges i registret, exempelvis isamband med att uppgifter utlämnas på ADB-medium till Upplysningscentralen,Utskottet delar därför departementschefens uppfattning att regeringen då bör hamöjlighet att medge undanlag frän bestämmelsen om att bearbetning får skeendast för registrets ändamål. Det nu anförda innebär all ulskollel inle delarden ståndpunkt som i denna del framförts i molion 541, Kreditupplysningsföretagen är, som ovan antytts, skyldigaatl vid utlämnande av uppgifter om person underrätta den som avses meduppgifterna. Någon motsvarande skyldighet föreslås inte i propositionen bliinförd då uppgifter lämnas ur utsökningsregisiret. Alt myndigheterna vid utlämnandeav uppgifter enligt offentlighetsprincipen skulle behöva lämna underrättelseom utlämnandet skulle enligl utskottet föra alltför långt, I de fall därmyndigheten på grund av bestämmelserna i tryckfrihetsförordningen inte kanange till vem uppgiften lämnats skulle en underrättelse t, o, m, kunna göra merskada än nytta. Denna åsikt har också framförts av datainspektionen. Vid uppgiftslämnande utanför offentlighetsprincipen, t,ex, till andra 14 myndigheteri samband med statlig och upphandling, ligger LU 1985/86:36 emellertidsåsom framhålls i propositionen uppgiftslämnandet ibland sä nära det som skervia kreditupplysningsförelagen all en motsvarande underrättelseskyldighetskulle kunna vara motiverad. Delta är en fräga som emellertid bör övervägas meringående och i ett större sammanhang, Utskottel förulsälter alt så sker inomramen för data- och offentlighetskommitténs arbete, I avvaktan pä resultatetav det arbetet finner utskottet del inle tjänligt att i utsökningsregisterlagenla in någon provisorisk bestämmelse om underrättelseskyldighet. Sammanfattningsvis anser sig utskottet således kunna godtade föreslagna bestämmelserna i 9 och 10 §§, Nägon särskild bestämmelse omunderrättelse om att uppgift lämnats ur registret bör inle införas i lagen.När del slutligen gäller yrkandet i motion 540 att skall görauttalanden om datainspektionens praxis, anser ulskollel att - utöver vadutskottet anfört ovan om utlämnande i huvudsak endast via kreditupplysningsförelag- inte bör göra nägra särskilda uttalanden härom. Med hänvisning till del anförda avstyrker utskottet bifalllill motion 540 yrkande 2, motion 541 yrkande 2 och motion 542 yrkande 2 i nuaktuella delar. I motion 541 (c) yrkas (yrkande 1) atl ytterligaresamkörningar av person-niimmerbaserade ADB-system inle bör tillålas i avvaktanpå data- och offentlighetskommitténs arbete. Som skäl anför molionärerna altfrågor om samköming är otillfredsställande reglerade. Med anledning av proposition 1985/86:220 om riktlinjer förden framtida datapolitiken väcktes en motion med etl liknande yrkande, 1 elttill finansutskottet avgivet yttrande (KU 1985/86:5 y) uttaladekonslitutionsutskoltel som sin mening att det knappast är möjligt eller enslämpligt att generellt "läsa" tillämpningen av datalagen ochhithörande lagstiftning eller ny lagstiftning under en längre lid. Utskottetförutsatte dock all säväl regeringen som övriga tillämpande myndigheternoggrant bevakade inle-grilelsproblemen, Finansulskottel instämde i sillbelänkande (FiU 1985/ 86:5) i vad anfört och avstyrktemotionsyrkandel, Enligl lagutskottets mening finns inte anledning förriksdagen att nu göra något annat ställningslagande i frågan, Pä grund av del anförda avstyrker utskottet bifall lillmotion 541 yrkande I, I molion 541 hemställs (yrkande 3) att beslutaratl av regeringen begära förslag lill dels regler om i vilken omfattningdalakommunikation mellan myndigheter i fortsättningen skall ske i krypteradform, dels andra säkerhetsåtgärder i myndigheternas daiahanlering, Molionärernahänvisar lill vissa förslag som lagts fram i särbarhetsberedningens slutrapport(SOU 1986:12) Datorer, sårbarhet, säkerhet, 1 motionen framhålls vidare atl säkerheismeloderna oftainte är tillförlit liga och att behörighetskonlrollen är undermålig. Motionärerna delar be- 15 redningensuppfattning atl överföring av datauppgifter bör ske i krypterad LU 1985/86: 36form, när uppgifterna är av känslig karaktär. Motionärerna anser att säkerhets-och särbarhelsaspekterna måste ägnas större uppmärksamhet än tidigare.Propositionen ger enligl motionärernas mening dock inle uttryck för en sådanuppfattning. Motionärerna påpekar också att sårbarhetsproblemen kan leda lillalt man måste avstå från viss dataöverföring och viss dalaregistrering. Sårbarhetsberedningens slutrapport har överlämnats tillregeringen, och frågornas vidare handläggning är föremål föröverväganden inom regeringens kansli. Med hänsyn härtill saknas enligtutskottets mening anledning för all begära något förslag i de avberedningen väckta frågorna. Utskottet avstyrker följaktligen bifall tillmotion 541 yrkande 3, 1, beträffande avslag på proposition 1985/86:155 att avslår motion 1985/86:542 yrkande 1, 2, beträffande//a/jim/rtdecentralisering av REX-systemel alt avslår molion 1985/86: 541yrkande 5, 3, beträffanderiksskatteverkets förfoganderätt över och lerminalåtkomst tillutsökningsregistret atlriksdagen med bifall lill proposition 1985/86: 155 i denna del och med avslagpä molion 1985/86:542 yrkande 2 i motsvarande del godkänner vad utskottetanfört, 4, beträffandeutsökningsregistrets innehåll altriksdagen med bifall till proposition 1985/86: 155 i denna del och med avslagpå motion 1985/86:542 yrkande 2 i motsvarande del godkänner vad utskottetanfört, 5, beträffandegeneraltullstyrelsens terminalålkomst atlriksdagen med bifall till proposition 1985/86:155 i denna del och med avslag pämotionerna 1985/86:540 yrkande 1 och 1985/86:542 yrkande 2 i motsvarande delgodkänner vad utskottet anfört, 6, beträffande länsstyrelsernas och de lokalaskattemyndigheter nas terminalålkomst attriksdagen med bifall till proposifion 1985/86:155 i denna del och med avslag pämotion 1985/86:542 yrkande 2 i motsvarande del godkänner vad ulskollel anfört, 7, beträffandeuppgifternas tillförlitlighet allriksdagen avslår molion 1985/86:541 yrkande 4, 8, beträffande utlämnande av uppgifter ochunderrättelseskyl dighet atlriksdagen med bifall till proposition 1985/86:155 i denna del och med avslag pä motionerna 1985/86:540 yrkande 2, 1985/86:541 yr kande 2 och 1985/86:542 yrkande 2 i denna del godkänner vad utskottet anfört, 16 9, beträffande förslaget tillutsökningsregisterlag LU 1985/86:36 atl antar del i propositionen framlagda förslaget lill utsök ningsregisterlag, altriksdagen antar det i propositionen framlagda förslaget lill lag om ändring isekretesslagen (1980: 100), 11, beträffande samköming av personnummerbaseradeADB-sy slem attriksdagen avslår motion 1985/86: 541 yrkande 1, attriksdagen avslår motion 1985/86:541 yrkande 3, Pä lagutskottets vägnar Per-OlofStrindberg Närvarande:Per-ölof (), (). (), MartinOlsson (c), Inga-Britl (), (), Bengl Kronblad (s),(), (), (), (), (), (), () och HugoHegeland (m). Framtidadecentralisering av REX-systemet (mom. 2) och (båda c) anser dels alt den del av utskottets yttrande pä s. 5 som börjarmed "Utskottet konstaterar" och slutar med "vidare åtgärd"bort ha följande lydelse: I likhet med molionärerna anser ulskotlet att starka skäl- bl, a, hänsyn lill den enskildes integritet och allmännadecenlraliseringsslrävanden -talar för all möjligheterna all utnyttja framtidastrukturförändringar lill länsvis decentraliserade REX-system bör undersökas.Detta bör med bifall lill yrkande 5 i molion 541 ges regeringen till känna, dels atl utskottet under 2 borl hemställa 2, beträffande/;fl/n//W« decentralisering av REX-systemelalt med bifall lill motion 1985/86:541 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om utredning av en framtidadecentralisering av REX-systemet, förfoganderätt över och terminalåtkomst till utsökningsregistret (mom. 3) Per-ölof (), (), (), (), (), () och () anser dels atlden del av ulskotlels yttrande pä s. 6 som börjar med "Uppgifterna LU1985/86: 36 i" och slutar med "ändrad ändamälsbeskrivning" bortha följande lydelse: