bet · G901BoU13 · 1985-12-31 00:00:00 — Förslagen i proposition 95 har i olika delar möttinvändningar i fyra motioner. I motion 316 (c) anförs att regeringen accepterar attöverkostnader i förhållande till schablonen är det normala. Motionärerna förordar med hänvisning härtill en jämfört medregeringsförslaget annorlunda utformning av den nya belåningsordningen. Enligt motionen har tidskoefficienten släpat efter genomatt uppräkning inte medgivits i takt med kostnadsstegringen. Med hänvisninghärtill föreslås att den räknas upp till rätt nivå så att gränsen föröverkostnad kan sättas vid av pantvärdet. Upp till denna nivå föreslåsatt fullt räntebidrag skall utgå. För kostnader avschablonbeloppet föreslås att endast halva räntebidraget skall utgå. Härutöverskall enligt motionsförslaget inget räntebidrag alls utgå. I fråga om länsbostadsnämndens kontroll av ett låneärendeföreslås att den endast skall avse huruvida projektet uppfyller kvalitetskravenför att få statligt lån. Med hänvisning till att man föreslår en annorlundautformning av lånereglerna föreslås att ikraftträdandet bör ändras till attgälla fr. o. m. att fattat beslut i frågan. I motion 317 (m) anförs att moderata samlingspartiet sedanlänge har föreslagit att dagens lånesystem skall förenklas och förbättras iavvaktan på ett helt nytt bostadsfinansieringssystem. Enligt motionärerna kanregeringsförslaget i huvudsak godtas eftersom det ligger i linje härmed. Vissaändringar i förhållande till regeringens förslag förordas dock. 1 motionens yrkande 1 hemställs att enskilt ägdagruppbyggda småhus, i likhet med hyres- och bostadsrättshusen, skall erhållaräntebidrag med halva räntekostnaden för produktionskostnader mellan 110 och125 % av det schablonberäknade pantvärdet. Dessutom föreslås i yrkande 2 attsamma regler för ränteupptrappning skall gälla hela räntebidraget. Vidareförordas i. motionens yrkande 3 att länsbostadsnämndens kontrollfunktion skallövertas av de kommunala förmedlingsorganen. Avslutningsvis tas i motionensyrkande 4 upp tidpunkten för ikraftträdandet. Enligt motionärerna bör de nyabestämmelserna tillämpas på låneansökningar som inkommer efter det attriksdagen fattat beslut i ärendet. För de inneliggandeansökningarna bör enligt förslaget lånesökanden få välja efter vilka regleransökan skall behandlas. Tidpunkten för ikraftträdande och. länsbostadsnämndenskostnadsprövning m. m. tas upp i motion 318 (s). Enligt motionens yrkande 1 innebär de föreslagna reglernaför ikraftträ dande att lånesökanden, som upprättat ansökan efter de nuvarande reglerna, 30 kan kommaatt få lånebeslut som medför sämre villkor och därmed högre BoU 1985/86:13boendekostnader. Detta utgör enligt motionärerna ett avsteg från den praxis sombrukar tillämpas i samband med förändringar av villkoren för lån. I motionens yrkande 2 anförs ätt det är angeläget attlänsbostadsnämndernas begränsade administrativa resurser i huvudsak inriktaspå kostnadsgranskning av objekt som initierats av entreprenörintressen. Förlåntagare vars bostadsobjekt tillkommit på initiativ av entreprenörsintressenkommer enligt motionärerna incitamentet att hålla låga kostnader i förhållandetill objektets kvalitet även i fortsättningen att vara begränsat. För låntagaremed självkostnadsbaserade produktions- och boendekostnader, dvs. allmännyttigaoch folkrörelsekooperativa byggherrar, är det enligt motionärerna däremotuppenbart att det föreligger ett mycket starkt intresse av att hålla lägstamöjliga kostnader. Även i motion 319 (fp) riktas invändningar mot förslaget iproposition 95.1 motionens yrkande 1 förordas ett tillkännagivandetill regeringen om en översyn av låneberäkningsmetoderna och denproduktionskostnadsanpassade belåningen. Enligt förslaget i motionen börlåneberäkningsmetoderna bättre anpassas till de faktiska byggkostnaderna. I motionen anförs dock att det ärrimligt att införa en avtrappning av räntebidragen. Motionärerna anser att denna bör utformas så att räntebidrag motsvarande halva räntekostnaden utgår för överkostnader för hus som upplåts med hyres- eller bostadsrätt. För hus med äganderätt föreslås att räntebidrag inte till någon del utgår för överkostnader. En ändring i enlighet härmed föreslås i yrkande 2. , Avslutningsvis anförs i motionen att det kan finnas skälatt även på kort sikt göra en översyn av den schablonmässigt beräknadekostnaden. Enligt motionärerna kan det härvid eventuellt finnas ett behov av enviss ökning av schablonkostnaderna. Ett tillkännagivande härom föreslås imotionens yrkande 3. I den under allmänna motionstiden väckta motionen Bo220(c) yrkande 1 föreslås att produktionskostnadskontrollen för styckebyggdasmåhus skall tas bort. Enligt motionären ärkontrollen fördyrande, och den anses inte heller fylla någon vettig funktion. Inledningsvis tar utskottet upp förslagen i propositionoch motioner i vad avser reglerna för räntebidrag m. m. för hyres- ochbostadsrättshus samt gruppbyggda småhus. Som redovisas i proposition 95 (s. 5) innebär dennuvarande konstruktio nen av den produktionskostnadsanpassade belåningen att det finns risk för en viss okänslighet för uppkomna överkostnader. delar denna uppfattning. Utskottet delar också uppfattningen att en minskning av det statliga stödet för projekt med överkostnader gör det möjligt att minska denna typ av okänslighet. Som bostadsministern anförbör en minskning av stödet till dessa projekt leda till en ökning av byggherrarnas och låntagarnas incitament att på olika sätt försöka begränsa överkostnaderna. När det gäller den närmare utformningen av ett system för att begränsa det statliga stödet, till den del det avser överkostnader, har inte utskottet genom motioner eller annorledes funnit anledning till annan bedömning än den som förs fram i proposition 95. Utskottet tillstyrker sålunda regeringens förslag i vad avser 31 reglernaför avtrappning av räntebidragen m. m. för hyres- och bostadsrätts- BoU1985/86:13 hus samt gruppbyggda småhus. Utskottets ställningstagande i dennadel innebär att motionerna 316 (c) såvitt nu är i fråga, 317 (m) yrkandena 1och 2 samt 319 (fp) yrkande 2 avstyrks. Utskottet övergår nu till att behandlalänsbostadsnämndernas prövning av låneärenden. I proposition 95 (s. 7) framhålls att den förordadekonstruktionen av den produktionskostnadsanpassade belåningen inte medför någotminskat behov av prövning av produktionskostnaden från länsbostadsnämndenssida. delar även denna uppfattning. Den nuvarande kostnadssituationenär enligt utskottets mening inte sådan att det nu finns förutsättningar för enbegränsning av nämndernas prövning. Utskottet avvisar med hänvisning härtillförslagen i motionerna 316 (c) såvitt nu är i fråga samt 317 (m) yrkande 3 omatt prövningen endast skall avse huruvida projektet uppfyller kvalitetskravenför lån resp. att prövningen skall föras över till de kommunalaförmedlingsorganen. Med anledning av vad som i inotion 318 (s) yrkande 2anförts om inriktningen av länsbostadsnämndernas prövning vill utskottet anföraföljande. Som framhålls i proposition 95 (s. 7) bör det i och medatt statens stöd för höga överkostnader minskar finnas förutsättningar för attutvidga utrymmet för länsbostadsnämndernas prövning. Nämnderna bör sålunda istörre utsträckning kunna beakta bl. a. kvalitetsfrågor och de särskildaförhållandena i det enskilda byggnadsobjektet. Att mot bakgrund härav avgränsainriktningen avnämndernasprövningpådet sätt som föreslås i motion 318 (s)yrkande 2 är enligt bostadsutskottets mening inte nu lämpligt. Utskottetövergår nu till att behandla tidpunkten för ikraftträdande m. m. Som redovisats ovan föreslås i proposition 95 att de nyareglerna skall tillämpas för låneärenden i vilka preliminärt beslut om bostadslån meddelas fr.o.m. , dvs. dagen för propositionens avlämnande. anförs i motion 318 (s) innebär detta att en lånesökande som upprättat en låneansökan på grundval av de nuvarande reglerna kan komma att få ett lånebeslut enligt de nya reglerna. I de fall överkostnader föreligger innebär detta att finansieringsförutsättningarna för det aktuella projektet förändras på ett sätt som lånesökanden inte kunnat förutse. Enligt bostadsutskottets mening har reglerna om ikraftträdande enligt förslaget i propositionen inte fått en helt invändningsfri utformning. En lånesökande bör kunna räkna med att de vid ingivandet av ansökan givna förutsättningarna för långivningen också tillämpas för ärendets avgörande. Med hänvisning härtill förordar utskottet, i enlighet med förslaget i motion 318 (s), att en övergångsbestämmelse införs. Denna övergångsbestämmelse bör enligt utskottets mening utformas så att nuvarande bestämmelser, om lånesökan den så önskar, får tillämpas på ärenden som inkommit till förmedlingsorga- i net före . Vad utskottet , med anledning av motion 318 (s) yrkande 1, anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottets ställningstagande i denna del innebär att motionerna 316 (c) såvitt nu är i fråga samt 317 (m) yrkande 4 avstyrks. Vad i proposition 95 föreslagits beträffande borttagandeav produktions- BoU 1985/86:13 kostnadsprövningen för styckebyggda småhustillstyrks av utskottet. Förslaget i motion Bo220 (c) yrkande 1 är därmedtillgodosett. Förslagen i motion 319 (fp) yrkandena 1 och 3 beträffandeöversyn av låneberäkningsmetoderna m. m. avstyrks av utskottet. Ytterligareöverväganden i hithörande frågor bör enligt utskottets mening anstå i avvaktanpå den fortsatta beredningen av bostadskommitténs betänkande. 4.7.2 Förutsättningar och villkor i övrigt för statligabostadslån m. m. Inom har en översyn avbostadsfinansieringsförordningen (1974:946) (BFF) och förordningen (1978:384)om beräkning av låneunderlag och pantvärde för bostadslån (BLP) jämtebostadsstyrelsens föreskrifter till dessa påbörjats. Den första etappen avöversynen - en saklig granskning av gällande regler - har genomförts, ochresultatet har redovisats i en departementspromemoria. Med utgångspunkt häriredovisas i budgetpropositionen (bil. 13 s. 398) dels ett antalförenklingsförslag som, enligt bostadsministern, inte kräver riksdagensmedgivande för att genomföras, dels ett antal förslag som, enligt hans mening,förutsätter ställningstagande. De förstnämnda förenklingsförslageninnebär bl. a. en precisering av hur markvillkoret kan användas samt att svenskstandard inte längre skall vara något villkor för bostadslån. De förenklingar av vissa bestämmelser ibostadsfinansieringsförordningen som regeringen begär godkännande avinnebär bl. a. följande: De frågor vilka det kommunala inflytandet omfattarpreciseras ytterligare. Sålunda föreslås bl. a. att kommunens bedömning, somden kommer till uttryck i det kommunala förmedlingsorganets yttrande tilllänsbostadsnämnden, skall vara avgörande för huruvida ett varaktigt behov avbostaden föreligger, och om bostadslån därmed kan beviljas. Vid övertagande av bostadslån till egnahem föreslås attövertagande i princip inte skall medges om den aktuella lånefordran understiger25 . Förenklingsförslagen innefattar dessutom reglerna avseendelägsta godtagbara standard, säkerhet för bostadslån, påbörjande förelånebeslut, fördjupning av bostadslån samt köpeskillingskontrollen. gäller som villkor för bostadslån vidnybyggnad av gruppbyggda småhus att köparen tillförsäkras ett med hänsyn tillallmänna konsumentintressen tillfredsställande skydd i avtalsförhållandet medsäljaren. I budgetpropositionen (bil. 13 s. 48) informerar bostadsministern omatt man, i enlighet med ett av givet bemyndigande, kommer att föreslåregeringen att det aktuella villkoret utvidgas till att gälla även styckebyggdasmåhus där säljaren uppför huset på total- eller generalentreprenad. De i budgetpropositionen förordade förenklingarna avbostadslånereglerna har endast mött invändningar i två avseenden. I motion Bo226 (c) yrkande 6 tas sålunda upp frågan om detkommunala inflytandet i vad avser bedömningen huruvida ett varaktigt behov av bostaden föreligger. Enligt motionärerna förutsätter ett ökat kommunalt inflytande i detta avseende att möjligheter till besvär - inte endast formellt- skall finnas över det kommunala beslutet. 3 1985/86. Motionärerna i motion Bo226 (c) yrkande 7 godtarregeringsförslaget om BoU 1985/86:13 att lån med en aktuell lånefordran under25 . inte skall få övertas av köparen. Däremot bör enligtmotionsförslaget samtliga låntagare informeras om de nya reglerna och samtidigtuppmanas att lösa in sina lån. En sådan information kan enligt förslagetsamordnas med kommande aviseringar av räntor och amorteringar. Som anförs i budgetpropositionen (bil. 13 s. 38) har det iolika sammanhang påpekats att bostadslånereglerna är komplicerade,svåröverskådliga och svårtillgängliga. Det är mot denna bakgrund enligtbostadsutskottets mening viktigt att förenklingar görs i det aktuellaregelsystemet. En bred enighet torde också föreligga om behovet avförenklingar. Utskottet kan notera att de motionsledes resta invändningarna motförslagen inte avser de förordade förenklingarna i sig, utan frågor avseendebesvärsrätten och informationen om förändringarna. Med hänvisning till detanförda tillstyrker utskottet av regeringen förordade förenklingar av vissabestämmelser i bostadsfinansieringsförordningen. Med anledning av vad som i motion Bo226 (c) yrkande 6anförts om möjligheterna att anföra besvär i visst fall vill utskottet anföraföljande. Kommunerna har i fråga om bostadsfinansieringen tillagtsen rad väsentliga uppgifter. Det är enligt bostadsutskottets mening, motbakgrund härav, naturligt att kommunerna ges ett avgörande inflytande också idet av motionärerna aktualiserade avseendet. Motion Bo226 (c) yrkande 6avstyrks med hänvisning härtill. Även vad i motion Bo226 (c) yrkande 7 föreslagitsbeträffande informationen om den förordade ändringen av reglerna vidövertagande av lån avstyrks av utskottet. Det får enligt bostadsutskottetsmening förutsättas att , liksom , informerarlåntagarna om väsentliga ändringar i lånereglerna m. m. utan någon riksdagensuttryckliga begäran härom. Bostadslånets storlek bestäms på grundval av ett isärskild ordning fastställt låneunderlag. Vid ombyggnad gäller attlåneunderlaget skall motsvara den ombyggnadskostnad som länsbostadsnämndengodkänner. I den godkända ombyggnadskostnaden ingår både material- ocharbetskostnader. Beträffande flerbostadshus ingår arbetskostnaderna oberoendeav vem som utför arbetet. I fråga om småhus gäller att arbetskostnader får ingåi låneunderlaget endast om arbetet utförs av någon annan än lånesökanden. I budgetpropositionen (bil. 13 s. 48) läggs fram förslagom ändrade regler för inräknande av kostnader för eget arbete i låneunderlaget\id ombyggnad av flerbostadshus. Enligt bostadsministern har iåtskilliga ärenden om bostadslån för ombyggnad av flerbostadshus uppmärksammatatt sökanden har motiverat stora skillnader mellan uppgiven och verifieradkostnad med att eget arbete har utförts i projektet. Sökanden har enligtbostadsministern på detta sätt fått ett lån till kraftigt subventionerad räntasom han fritt kan förfoga över för konsumtion eller investering. Med hänvisninghärtill föreslås att vid ombyggnad av flerbostadshus arbetskostnader får ingåi låneunderlaget endast om arbetet utförs av någon annan än lånesökanden i defall denne är en privatperson eller enskild firma. Om lånesökanden är ett handels- eller kommanditbolag bör vidare enligt förslageti låneunderlaget inte få räknas in sådant arbete som utförs av någon BoU1985/86:13 av delägarna i bolaget. 1 motion Bo226 (c) yrkande 8 föreslås att den ovanredovisade lånemöjligheten skall finnas kvar. Det finns enligt motionärernainte anledning att missgynna den som utför eget arbete. Om arbetsinsatsen är avnågon omfattning torde den enligt vad som anges i motionen kräva att uteblivenarbetslön för annat arbete kompenseras med lån. På de skäl som i regeringsprotokollet anförts tillstyrkerutskottet förslaget om ändrade regler för inräknande av kostnaderna för egetarbete i låneunderlaget vid ombyggnad av flerbostadshus. Motion Bo226 (c)yrkande 8 avstyrks. För att statligt bostadslån till en bostadsrättsföreningskall lämnas av låneunderlaget gäller vissa regler om det kommunalainflytandet i bostadsrättsförening. En av dessa är att kommunen till dess attminst förflutit från utbetalningen av lånet utser minst en ledamot medsuppleant i föreningens styrelse samt minst en revisor och suppleant för denne.Efter medgivande av länsbostadsnämnden får dock den kommunala insynen utövasgenom s. k. rapportör i stället för genom styrelseledamot. Vidare kangranskningen av föreningens ekonomi och räkenskaper få göras av kommunaltorgan i stället för av revisor, också i detta fall efter medgivande av nämnden. Med hänvisning till en av gjordframställning förordar bostadsministern i budgetpropositionen (bil. 13 s. 51)att den kommunala insynen i de aktuella bostadsrättsföreningarna skallbegränsas till . Enligt bostadsministern bör vara en tillräckligtlång tid för bevakning av bostadsrättsföreningarnas förvaltning och för attföreningarna skall hinna inarbeta förvaltnings- och redovisningsrutiner som ärtillfredsställande. I motion Bo226 (c) yrkande 9 föreslås att kravet påkommunalt deltagande i bostadsrättsföreningarnas styrelser eller i revisionenav föreningarna upphävs. Motionärerna anser att den kunskap i förvaltning ochde möjligheter att köpa kvalificerade tjänster som bostadsföreningarna i daghar är sådana att denna form av kommunalt "förmynderi" är onödig. Kravet på insyn i de aktuellabostadsrättsföreningarnas verksamhet har tillkommit bl. a. utifrån statensintresse som kreditgivare. Insynen utgör också ett skydd för övrigakreditgivare och för de boende med avseende på den belånade fastighetensförvaltning och skötsel. En insyn är enligt bostadsutskottets meningutifrån de ovan redovisade intressena motiverad. Utskottet avstyrker medhänvisning härtill förslaget i motion Bo226 (c) yrkande 9 om att den kommunalainsynen helt skall upphöra. Däremot delar utskottet bostadsministernsuppfattning att den minsta tiden för insyn bör kunna minskas frånnuvarande till . Som framhålls i budgetpropositionen bör fem årvara en tillräckligt för bevakning av bostadsrättsföreningarnasförvaltning och för att de skall hinna inarbeta tillfredsställandeförvaltnings- och redovisningsrutiner. Regeringsförslaget tillstyrks i nuaktuell del. År 1976infördes möjligheten att vid ombyggnader av hyres- och bostads- rättshusinräkna inte bara godkänd ombyggnadskostnad utan också luarkvär- BoU1985/86:13 det ilåneunderlaget för bostadslån. Detta värde - ingångsvärde - får räknas in ilåneunderlaget under förutsättning att ansökan om bostadslån för ombyggnadgörs efter det att sökanden har förvärvat huset. Ingångsvärdetberäknas schablonmässigt som en viss andel av godkänd Syftet med ingångsvärdebelåningen är att få bättreöverensstämmelse i finansieringsförutsättningarna mellan statsbelånade ny- ochombyggnader. För att inte missgynna ombyggnader av hus som har innehafts underlängre tid än infördes en möjlighet att få motsvarande värdebeaktat vid beräkningen av räntebidrag. Även om ingångsvärdet i dessa fall intefår inräknas i låneunderlaget, kan låntagaren sålunda få räntebidrag även tillkostnaderna för ränta på andra fastighetslån än de som tas upp för attfinansiera själva ombyggnaden. Den schablonmässiga beräkningen kan i vissa fall medföraatt ingångsvärdet överstiger den faktiska förvärvskostnaden. En lånemässigöverkompensation kan alltså uppkomma för vissa låntagare. För de låntagare somhar ägt fastigheten och där ingångsvärdet bara får beaktas iräntebidragssammanhang förekommer det dessutom att lån upptas före utbetalningav statslånet enbart i syfte att erhålla maximalt räntebidrag. Även i dessafall kan en lånemässig överkompensation sägas föreligga. a. därföratt de upptagna lånen inte alltid kommer fastigheten till godo. Mot bakgrund av de ovan relaterade förhållandena tarbostadsstyrelsen i sin anslagsframställning för /87 upp fråganom en begränsning av ingångsvärdets storlek. Enligt styrelsen kan förekoinstenav överkompensation variera mycket över landet. Det vore enligtbostadsstyrelsen därför olämpligt med generella förändringar av reglerna föringångsvärdebelåningen som avsevärt försämrar kapitalkostnadssituationen förde fastighetsägare som inte är överkompenserade. Styrelsen föreslår därför attlänsbostadsnämnderna ges möjlighet att, efter framställning av kommunen,fastställa ett särskilt maximibelopp för ingångsvärdet vid ombyggnad. Även i budgetpropositionen (bil. 13 s. 52) tas frågan omingångsvärdebelåningen upp. Enligt bostadsministern är det olämpligt med ettsystem som innebär att låntagaren kan få mer i lån och räntebidrag än vad sombehövs med hänsyn till de kostnader som denne har haft. Han föreslår därför attingångsvärdebelåningen ändras så att ingångsvärdet i låneunderlaget aldrig kanbestämmas till högre belopp än det pris som låntagaren har betalat förfastigheten. De nya reglerna bör enligt förslaget träda i kraft den 1 juli 1986och tillämpas i ärenden i vilka preliminärt beslut meddelas efter ikraftträdandet. Förslaget innebär dock inte någon ändring av grunderna förberäkning av ingångsvärdet när detta bara får beaktas i räntebidragssammanhang,dvs. när bostadslån avser ombyggnad av hus som låntagaren har innehaft längretid än . Som framgår av framställningen ovan innebär de nuvarandereglerna för den s. k. ingångsvärdebelåningen att vissa låntagare erhåller en lånemässig överkompensation. bestäms enligt vad utskottet erfarit kostnader na för förvärvet av fastigheten med beaktande av ombyggnadskostnaderna. Sålunda ärdet inte ovanligt att - speciellt i samband med ombyggnad av BoU 1985/86:13kulturhistoriskt värdefull bebyggelse - förvärvskostnaden måst anpassas till derelativt höga kostnaderna för ombyggnaden för att upprustning över huvud tagetskall kunna genomföras. Det utfall som den schablonmässigaingångsvärdebelåningen ger i dessa fall är sålunda en förutsättning för att denaktuella upprustningen skall vara ekonomiskt genomförbar. 1 dessa fall haringångsvärdebelåningen utgjort ett för kommunen tillgängligt styrinstrumentför att kunna bevara byggnader som annars hade rivits och ersatts av nya. delar bostadsministerns principiellauppfattning att det är olämpligt med ett system som innebär att låntagaren kanfå mer i lån och räntebidrag än vad som behövs med hänsyn till de kostnader somdenne har haft. Utskottet har tidigare - i samband med belåningen avstyckebyggda småhus-givit uttryck för denna princip. Reglerna för den s. k.ingångsvärdebelåningen bör ändras i huvudsak enligt regeringsförslaget.Huvudprincipen bör således vara att ingångsvärdet i låneunderlaget inte skallbestämmas till högre belopp än det pris som låntagaren har betalat förfastigheten. Emellertid bör enligt bostadsutskottets mening ingångsvärdet kunnabestämmas enligt en annan ordning i särskilda fall. Det gäller t. ex. de ovanrelaterade fallen där ett högre ingångsvärde är motiverat utifrån bevarandesynpunkter.Vad utskottet med anledning av regeringens förslag nu anfört beträffandeingångsvärdebelåningen i särskilda fall bör som sin mening geregeringen till känna. Såsom föreslås i budgetpropositionen bör de nya reglernaträda i kraft . Vad i budgetpropositionen föreslagits beträffandeåterkallande av beslut att godkänna bostadsföretag som allmännyttigt samtöverlåtelse av aktier eller andelar i bolag som äger statligt belånadefastigheter tillstyrks av utskottet. Även vad i budgetpropositionen anförts om tillämpningen avsvensk standard tillstyrks av utskottet. I det följande behandlar utskottet motionsyrkanden i vilkaförs fram förslag om ändringar huvudsakligen i bostadsfinansieringsförordningen. Markvillkoret i samband med statlig bostadslångivninginnebär enligt huvudregeln att bostadslån i princip endast beviljas om kommunhar förmedlat den mark på vilken byggnadsföretaget skall genomföras. Bostadslånfår dock lämnas även i annat fall om kommun tillstyrkt det. 1 saneringsområdengäller dessutom vissa undantag från huvudregeln.