bet · G901TU23 · 1985-12-31 00:00:00 — Trafikutskottetsbetänkande /86: 23 om anslag till , m. m. 1985/86:100bil. Ibetänkandet behandlas regeringens förslag i proposition 1985/86: 100 bilaga 8 iavsnittet 1. Transportstöd m. m. om anslag för nästa budgetär tillTransportrådet, Transportstöd för m.m., Riksfärdtjänsf samt Kostnaderför visst värderingsförfarande ävensom förslag i ett 10-tal motioner.Utskottet tillstyrker regeringens förslag samt avstyrker motionsyrkandenaeller föreslår att de skall lämnas utan åtgärd. Vidbetänkandet har fogats sex reservationer. M-,fp- och c-ledamöterna begär att frågan om transporträdet behövs i framtidenutreds (res. nr 1). Vpk-ledamotenreserverar sig till förmån för att ett sjöfransporfsföd skall införas (res. nr2) och för att transportstödet fill järn-, stål- och metallverkens produktioninte skall upphöra såsom föreslås i propositionen (res. nr 3). Till sistnämndareservation är tvä följdreservafioner (res. nr 4 och res. nr 6) anknutna. Fp-och c-ledamöterna begär att persontransportsföd skall kunna utgå även föregenföretagares egna resor (res. nr 5). Vpk-ledamotenhar avgett ett särskilt yttrande beträffande fransportrådets roll itrafikplaneringen och sammansättningen av rådets styrelse. Regeringen har under punkt 1 1. (s. 154-158) föreslagitriksdagen aft till för /87 anvisa eft förslagsanslagpå . 1985/86:T208av m.fi. (vpk) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen uttalas om en politisk styrelseför fransporfrådet, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen uttalas om transportrådets roll iplaneringen. 1985/86:T211av m.fl. (c) vari yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 14 och15), 1 1985/86. 14. att beslutar begära att regeringen utrederen avveckling av /86: 23 transporträdet i enlighet med vad som i motionenanförs, 15. att beslutar att fill Transporträdet /87 anvisa ett förslagsanslag på 8 milj. kr. 1985/86; T381 av och iRöstånga (båda fp) vari yrkas att hos regeringen begär en utredningsom skall förbereda en avveckling av transporträdet. Enligt beslut (/79: 18, rskr. 419) medanledning av proposition 1978/79:99 om en ny trafikpolitik - 1979 ärstrafikpolitiska beslut - inrättades fr.o.m. den transporträdetsom en central trafikmyndighef. skall enligt instruktionen för rådet (1979:1037) - i den mån det inte ankommer på någon annan myndighet - svara för frågorsom rör trafikplaneringen, den kollektiva persontrafikens anpassning till handikappadesbehov, riksfärdtjänsf en, fillämpningen av yrkestrafiklagstiftningen, deninternationella vägtrafiken, det statliga stödet till den kollektivapersontrafiken, det regionalpolitiska transportstödet och transportstödet fillGotlandstrafiken, taxor och turplaner för viss linjesjöfart på Gofiand,energihushållningen inom transportsektorn, ransoneringar och andra förbrukningsregleringarav flytande bränsle för motordrift samt den civila transportverksamheten vidberedskapstillstånd och krig. leds av en styrelse. Chef förfransporfrådet är en generaldirektör. I styrelsen ingår generaldirektören(ordförande) samt sju ledamöter som företräder och näringslivet.Generaldirektören och övriga styrelseledamöter förordnas av regeringen. är inrättade drygt 50 tjänster. I samband med behandlingen av regeringens förslag tillmedelsanvisning för nästa budgetår under anslaget till behandlarutskottet i det följande även motionsyrkanden om en utredning som skall syftatill avveckling av transportrådet, om transporträdets roll i trafikplaneringenoch styrelsens sammansättning samt om medelsanvisningen för nästa budgetår. Utredning om avveckling av transportrådet 1 mofion T211 (c) anförs bl. a. att transporträdet är enonödig byråkrati. I syfte att byråkratiseringen skall minskas och attbeslutsfattandet skall decentraliseras begär mofionärerna att regeringenutreder en avveckling av transportrådet (yrkande 14). Även i motion T381 (fp) framhålls aft transportrådet böravvecklas. Vissa av rådets uppgifter torde enligt mofionärerna kunna avvecklasoch andra med fördel överföras till andra befintliga organ såsom till trafikhuvudmännenoch till länsstyrelserna. Motionärerna begär en utredning som skall förberedaen avveckling av rådet. trafikpolitiskabeslut underströks behovet av trafikplanering på /86: 23 skilda nivåer isamhället. Av finansiella skäl behövdes en samordning mellan trafikgrenarna.Det var vidare angeläget att undvika investeringar i överkapacitet genom attbringa befintliga anläggningar fill ett bättre utnyttjande. Varje trafikgrensfördelar skulle utnyttjas på bästa sätt och efter sina tekniska och ekonomiskaförutsättningar. Vidare skulle de trafikpolitiska åtgärderna medverka till aftuppnå andra viktiga målsättningar i samhället såsom regionalpolitiska ochsysselsättningspolitiska mening fullgör transportrådet en mycket betydelsefull uppgift närdet gäller att förverkliga de trafikpolitiska målen genom att bl. a inifiera,sammanställa och analysera olika åtgärder som syftar till aft åstadkommarationella samt kostnads- och energibesparande trafiklösningar. När det gällertrafikplaneringen inom länen vill utskottet framhålla vikten av transportrådetsarbete med att bistå vid länsstyrelsernas trafikplanering med orientering motsysselsättnings- och näringslivsfrågor. Transportrådetsuppgifter inom trafikpolitiken har vidgats fr. o. m. genomaft det regionalpolitiska transportstödet har utökats med ett s.k.hamntransportstöd. Vidare har rådet fått i uppgift att handlägga frågor omstatligt stöd till vissa tjänsteresor (det s. k. persontransportstödet) och omstatligt stöd fill viss datakommunikation. Transportrådetavses vidare få viktiga uppgifter inom investeringsplaneringen inomtransportsektorn enligt förslag om en bättre samordning av denna planering somhar lagts fram i årets budgetproposition (bil. 8 s. 190-198). Enligtproposifionen som i denna del inte har föranlett någon erinran frän riksdagenssida (/86: 12 s.7. 135) skall sålunda transport-rådet - inom ramenför en samordnad, långsiktig investeringsplanering inom transportsektorn bistå trafikverken med gemensamt planerings-och prognosunderlag samt biträdaregeringen med att belysa hur investeringarna i en transportgren får effekterpå andra transportgrenar. Idetta sammanhang vill utskottet också framhålla att transportrådet utgör enrationell organisation för administrativa uppgifter inom transportområdet. Somexempel pä detta vill utskottet nämna att frågorna om godstransportstödet, ompersontransporfstödet och om stödet till viss datakommunikation handläggs inomen enhet med ett fåtal tjänster. En uppsplittring av handläggningen avstödfrågorna på länsstyrelserna eller andra organ inom stödzonerna skullesammantaget kräva fler tjänster och skulle vara mycket orationell. Motbakgrund av det ovan anförda kan utskottet inte dela åsikten aft transportrådetbör avvecklas. Utskottet avstyrker sålunda motionsförslagen om en utredningsom skall syfta till en avveckling av rådet. Transportrådetsroll i trafikplaneringen och styrelsens satnmansåttnittg I motionT208 (vpk) påpekas att transportrådet genom de olika uppgifter, som rådet successivt har fått, har utvecklats från aff vara ett utredande organ till att bli ett organ som kan påverka och självt tolka samf driva polifik. Motionärerna framhåller att denna förändring har förstärkts genom de uppgifter som rådet avses få i investeringsplaneringen inom transport- II 1985/86. sektornenligt ovannämnda förslag härom i budgetpropositionen. framhållsi mofionen att ett minimikrav är att det organ, som skall ha rollen somsammanfattande bedömare av de olika trafikgrenarnas planer och investeringarsamt tillhandahålla underlag och avgöra inriktning, i varje fall måste visaen återspegling av de politiska maktförhållandena i landet och infe varaett korporativt sammansatt organ med några kompletterande Motionen utmynnar i en begäran att som sin meningskall ge regeringen fill känna vad som uttalas i motionen om transporträdetsroll i planeringen. Vidare begärs att frågan om rådets styrelseskall omprövas med målsättningen att en politiskt vald styrelse inkl.ordförande skall tillsättas. Frågor av det slag som tas upp i motionen har frånprincipiell synpunkt behandlats av verksledningskommittén (C 1983:04), somtillkallades för att dels pröva frågan om regeringen kan styra destatliga myndigheterna på ett bättre och smidigare sätt än ,dels se över de statliga myndigheternas ledningsfunktion. Kommittén avgav iaugusti till chefen för huvudbetänkandet (SOU1985:40) Regeringen, myndigheterna och myndigheternas ledning. Som bakgrundtill sina förslag framhåller kommittén bl.a. att oro har uttryckts över att denstafiiga byråkratin har blivit för okänslig för och regeringensstyrsignaler. För "att återföra beslutskompetensen till denpolitiska sfären" föreslår verksledningskommittén metoder för attförbättra och regeringens direkta styrning av de statliga myndigheterna.Bl.a. föreslås att det nuvarande ettårsperspekfivet i budgetprocessen skallersättas med ett freårsperspektiv så att i princip budgetarna för en tredjedelav myndigheterna varje är prövas mer ingående. Den ökade fid för prövningen avde olika myndigheternas budgetar som denna ordning skulle ge beräknas ge bättremöjligheter till styrning av myndigheterna än vad ettårsperspekfivet ibudgetprocessen erbjuder. Mot bakgrund av behovet av "att öka det politiskainslaget i förvaltningsmyndigheternas ledning" har verksledningskommifténnärmare diskuterat olika former för ledningen av myndigheterna. Kommitténanför bl.a. att avgörande för om en myndighet skall ha en styrelse eller ej ärhuruvida regeringen i väsenfiig omfattning har delegerat befogenheter tillmyndigheten vilka inrymmer en betydande handlingsfrihet för myndigheten i dessuppgift att leda och ansvara för utvecklingen inom det egna verksamhetsområdet.Om en delegering av eft mandat med en vidsträckt, öppen och opreciseradkaraktär föreligger krävs det enligt kommittén att myndigheten leds av enstyrelse som bär det fulla ansvaret inför regeringen och av vilken regeringenkan utkräva detta ansvar. Kommittén föreslår att de nuvarande verksledningarnaersätts antingen av en ansvarig styrelse med en särskild styrelseordförandeeller av en ensam ansvarig verkschef med eller utan ett råd vid sin sida. Rådenbör enligt kommittén i första hand ägna sig åt myndigheternas utåtriktadeverksamhet, t. ex. frågor som rör myndigheternas förhållande till enskilda,andra myndigheter eller kommuner. Regeringen bör enligt kommitténs meningutkräva ansvar antingen avstyrelsen eller av verkschefen, beroende på vem som har ansvaret, om TU1985/86: 23 verksamheten infe följer givna riktlinjer eller bedrivsineffektivt. Enligt kommittén kan det finnas skäl för att vissa avmyndigheterna med lagtillämpande uppgifter - till vilken kategori myndigheterbl. a. transport-rådet hänförs - bör ledas av en styrelse i egentlig bemärkelsemen att det likaså förefaller sannolikt att andra av dessa myndigheter börledas av en ensam ansvarig verkschef med råd. En försöksverksamhet omfattandefio myndigheter - dock ej transportrådet - föresläs. De återstående myndigheternabör tills vidare enligt kommittén behålla sina lekmannastyrelser i avvaktan påutvärdering av de nya ledningsfunktionerna i de tio myndigheterna. I samband med huvudbefänkandet avgavverksledningskommiftén också betänkandet (SOU 1985:41) Affärsverken och derasföretag, vari kommittén behandlar frågor om styrningen av ochledningsfunktionerna inom affärsverken och deras bolag. Verksledningskommitténsbåda betänkanden är efter remissbehandling föremål för fortsatt beredning inomregeringskansliet. Förslag grundade på betänkandena och på remissyttrandenaöver dem beräknas komma att föreläggas . synpunkter på hur statligamyndigheter bör styras och ledas synes i väsenfiiga delar tillgodose deönskemål som i dessa hänseenden framförs beträffande transportrådet i motionen.Med hänsyn till den beredning av kommitténs förslag som pågår torde motionenkunna lämnas utan åtgärd från sida. Anslaget för nästa budgetår 1 budgetpropositionen föreslås en medelsanvisning pä16857000 kr. för nästa budgetår under anslaget till , vilketinnebär en uppräkning med . i förhållande till medelsanvisningenför innevarande budgetår. inkomster på yrkestrafikområdef. vilkaredovisas på statsbudgetens inkomstsida, beräknas för nästa budgetår uppgå tillca 2 milj. kr. Utskottet tillstyrker den av regeringen föreslagnamedelsanvisningen. Härav följer att utskottet avstyrker motion T2II (c)yrkande 15, vari - i anslutning till yrkandet om en utredning som skall syftatill avveckling av transportrådet - föreslås en medelsanvisning för nästabudgetår begränsad till 8 milj. kr. 1. beträlfande utredning om avvecklingav transportrådet attriksdagen avslår motionerna 1985/86:T211 (c) yrkande 14 och 1985/86:T381 (fp), 2. beträffande sammansättningen avtransportrådets styrelse, m. tn. attriksdagen lämnar motion 1985/86:T208 (vpk) utan åtgärd, 3. att med bifall till regeringensförslag och med avslag pä motion I985/86:T211 (c) yrkande 15 till för bud /87 anvisar eU förslagsanslag på . Transportstöd förNorrland m.m. Regeringen har under punkt I 2. /86:23 (s. 158-162)föreslagit att fill Transportstöd för Norriand m. m. för budgetåret1986/87 anvisa ett förslagsanslag på . 1985/86:T207av-Lars m.fl. (vpk) vari yrkas att med avslag pä regeringensförslag till Transportsföd för m. m. för /87 anvisarett förslagsanslag på . 1985/86:T248av m. fl. (s) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs om att behällagodstransportstödet för järn-, stål- och metallverkens produkfion, 2. aft som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs om att konkurrenskraftenför stålindustrin inte får försämras. 1985/86:T319av m.fl. (s) vari yrkas aft som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs angående godsfransportstödetsbetydelse. 1985/86:T366av m.fl. (vpk) vari yrkas, såvitt här är i fråga (yrkande 7), att hos regeringen hemställer om förslag till föränd ring av transportstödet till aft innefatta sjötransporter i syfte att stimulera kustsjöfarten. ' I985/86:T382av () och () vari yrkas att beslutar atttransportstöd skall utgå enligt vad som i motionen föresläs. 1985/86:T383av () vari yrkas aft hos regeringen begär förslagtill ändring i förordningen (1985:855) om statligt stöd till vissa tjänsteresorså att persontransportstöd kan utgå även till egna företagare och även omfattaturism. 1985/86:T397av m. fl. (fp) vari yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 1),aft beslutar att inte bara resa för anställd person utan även föregenföretagare skall berättiga till persontransportstöd. Motiveringen tillyrkandet finns i motion I985/86;A473 (fp). Frånanslaget till Transportstöd för m.m. bekostas godsfrans-portstödenligt bestämmelser i förordningen (1980:803) om regionalpolitiskttransportstöd, personfransporfstöd enligt bestämmelser i förordningen(1985:855) om statligt stöd till vissa tjänsteresor samt stöd till datakommunikationmed vissa företag i , och kommuner enligt bestämmelseri förordningen (1985:856) om statligt stöd till viss datakommunikafion.Ytterligare föreskrifter om de olika stödformerna harmeddelats av transportrådet som också prövar frågor om utgivande av TUl985/86: 23 stöden. De olika stödformerna syftar sammantaget till att utvecklanäringslivet i de norra delarna av vårt land. Transporträdet har för nästa budgetår beräknatmedelsbehovet för godstransportstödet till 231,5 milj. kr., förpersontransporfstödet fill 24,6 milj. kr. och för stödet till datakommunikationmed malmfälten till 1 milj. kr., dvs. för stödformerna tillhopa 257,1 milj. kr. Som en besparingsåtgärd föreslår föredraganden aftnuvarande godstransportstöd till järn-, stål- och metallverkens produktionskall slopas. Besparingen beräknas till ca 12 milj. kr. Med hänsynfill utbetalningsordningen för godstransportstödet beräknas besparingen undernästa budgetår uppgå till 6 milj. kr. Föredraganden beräknar medelsbehovet förgodstransportstödet till (231,5 - 6) 225,5 milj. kr. samt medelsbehovet för deövriga stödformerna i enlighet med fransportrådets förslag. Under anslaget tillTransportstöd för m. m. föreslås sålunda i proposifionen enmedelsanvisning för nästa budgetår om 251,1 milj. kr. I samband med behandlingen av frågan om medelsanvisningför nästa budgetår behandlar utskottet i det följande även motionsyrkanden omett sjötransportstöd inom godstransportstödet, viss utökning av stödområdet förgodstransportstödet, bibehållande av stödet till järn-, stål-, och metallverkensproduktion, stödberättigande verksamhetsområden och resenärer förpersontransporfstödet samf medelsanvisningen för nästa budgetär. Godstransportstödet syftar fill att minska de merkostnaderför transporter som näringslivet i stödområdet har. Det ges i form avfraktbidrag i efterskott till företagen. Bidrag lämnas för järnvägs- ochlandsvägstransporter i yrkesmässig trafik. Det gäller för transporter av delsvaror som förädlats inom stödområdet till hel- eller halvfabrikat samt vissajordbruks- och livsmedelsprodukter som kommer från stödområdet, dels råvaroroch halvfabrikat som anskaffas av företag i stödområdet inom vissa bestämdanäringsgrenar. Transportstödet lämnas för transporter med 10till av nettokostnaden beroende på transportsträckans längd och varföretagen ligger inom stödområdet. 1-986 har stödet utvidgatsgenom att ett särskilt bidrag lämnas för transporter av vissa varor som gårtill hamnar vid samf vid och ("hamnfrans-portstödet"). 1 motion T366 (vpk) anförs bl.a. att godstransportstödetsnuvarande utformning har en för sjöfarten diskriminerande och hämmande verkan.Mofionärerna begär därför (yrkande 7) förslag till förändring av godstransportstödettill att innefatta även sjötransporter i syfte att stimulera kustsjöfarten. Utskottet vill med anledning av motionen erinra om att destatliga insatserna för isbrytning innebär en stimulans för kustsjöfarten m. m.En ytterligarestimulans för sjöfarten på Norrlandshamnar och hamnarna vid /86; 23Vänern och är det nya "hamntransporfsfödet". Mot denna bakgrundbör mofionsyrkandet enligt utskottets mening inte föranleda någon åtgärd avriksdagen. Utskottet avstyrker därför detsamma. Stödområdet för godstransportstödet omfattar i fråga omKopparbergs län hela länet med undantag av de två sydligaste kommunerna -och kommuner. I här aktuell del av motion T382 (m, c) begärs att ocksåLudvika och kommuner skall hänföras till stödområdet. redovisade i rapporten (1981:9)Transportstödet - Ett sätt att göra rundare en utvärdering avgodstransportstödet. Utifrån den utvärdering som gjorts och de erfarenheter iövrigt som fanns av det stödberättigade området fastslog fransporfrådet attgodstransportstödet var ett effektivt regionalpolitiskt medel. Några avgörande motiv för att nu förändra stödområdetsavgränsning finns enligt utskottefs mening inte. Utskottetavstyrker därför det nämnda motionsyrkandet. Det förtjänar här att framhållas att den huvudsakligamarknaden för näringslivet i och kommuner torde varaområdet runt . Till detta område uppgår transportavståndet i vissarelationer inte och uppfyller därmed inte kravet för att godstransportstödskall utgå. Som nämnts i det föregående förordas i budgetpropositionenatt transportstödet till järn-, stål- och metallverkens produktion slopas.Bakgrunden härtill är följande. Vid statsmakternas behandling av frågan om anvisande avmedel för godstranporfsfödet för innevarande budgetår förutskickades afffransporfrådet skulle få i uppdrag aff utreda och föreslå åtgärder som skullegöra aft kostnadsutvecklingen för stödet kunde begränsas (prop. 1984/85:115bil. 2 s. 374, , rskr. Efter erhållet uppdrag har transporträdetredovisat detsamma i skrivelse till regeringen i september 1985.Transporträdet har därvid angivit ett antal åtgärder som begränsarkonstnadsufvecklingen för transportstödet om statsmakterna skulle anse detnödvändigt med sådana begränsningar (se budgetpropositionen s. 159 och 160).Med hänsyn fill stödets regionalpolifiska effekter och den relativt begränsadekostnadsutvecklingen för stödet avstyrkte dock fransporfrådet att några ingreppgörs i det nuvarande stödet. Föredraganden har emellertid förordat att transportstödettill järn-, stål-och metallverkens produktioner skall slopas. De storaproducenterna inom stödområdet är () i Boriänge och i samt i . I två mofioner - T248 (s) och T319 (s) - begärs aftriksdagen som sin mening skall ge regeringen till känna angelägenheten av attstödet för järn-, stål- och metallverkens produktion bibehålls med hänsyn tillverkens konkurrensmöjligheter och fill sysselsättningen pä aktuella orter. förstnämnda mofionen framhålls därvid och i den sistnämnda motionenLuleå. Imotion T207 (vpk) framförs ett yrkande som avser medelsanvisningen TU1985/86: 23 för nästa budgetär men som syftar till att stödet för här aktuellproduktion skall bibehållas. En begäran att stödet skall bibehållas framförsvidare i här aktuell del av motion T382 (m, c). Föredragandenhar som skäl för ett slopande av transportstödet för järn-, stål- ochmetallverkens produktion anfört att stora delar av denna produktion redan nuär undantagen från stöd, att administrativa problem med gränsdragningen för vadsom är bidragsgrundande produkter därför ofta förekommer samt att ett fätal menstora producenter är verksamma inom branschen, varför ett slopat stöd kanberäknas få begränsade konsekvenser. Föredraganden framhåller att, i de fallsom produkter från järn-, stål-och metallverk förädlas vidare inom t. ex.mekanisk industri, transportstöd kommer att utgå även fortsättningsvis. Deskäl som föredraganden anfört talar även enligt utskottets mening för atttransportstödet till järn-, stål- och metallverkens produktion kan slopas.Utskottet ansluter sig således till föredragandens ställningstagande i frågan. Utskottetavstyrker därmed motionerna T207 (vpk) och T382 (m, c) i vad de går ut på atthär nämnt stöd skall bibehållas. Utskottetavstyrker vidare motionerna T248 (s) och T319 (s) om aft skalluttala sig för ett bibehållande av stödet till järn-, stål- och metallverkensproduktion. Utskottet vill med anledning av dessa motioner särskilt peka på attslopandet av stödet enligt föredraganden beräknas få begränsade konsekvenserför producenterna på området (m. Persontransporfstödetsyftar till att minska de norrländska företagens kostnader för nödvändiga personkontaktermed södra och . Stödet gäller för tjänsteresor med flyg ochtåg för personal anställd vid företag i viss industri- och uppdragsverksamhet.Stödet lämnas av resekostnaden beroende på var företagen ärbelägna i stödområdet. Stödet är inriktat mot små och medelstora företag ivilka reseutgifter utgör en betungande kostnadspost. Mot denna bakgrund, ochmed hänsyn till att utgifterna för stödet måste begränsas till 24 milj. kr.,har eft "golv" och ett "tak" införts för vad som ärbidragsgrundande resekostnad. 1motion T383 (fp) begärs, såvitt nu är i fråga, att persontransportstöd skall fålämnas även till turistverksamhet. Motionären anför bl.a. att eftersom turismenväxer och är av stor betydelse för och turismens utveckling har närasamband med personkontakter utanför regionen det skulle vara önskvärt medpersontransportstöd även för denna verksamhet. 1 förslaget till ominförande av persontransporfstödet framhöll föredraganden att en utgångspunktvid den närmare utformningen av stödet skulle vara aft kostnadsutvecklingen påanslaget till Transportstöd för Norriand m. m. skulle begränsas (prop. 1984/85:115 bil. 2 s. 373). gen hadeinte något aU erinra häremot (, rskr. Med denna /86:23utgångspunkt för utformningen av persontransportstödet - som alltjämt bör gälla- kan utskottet inte biträda att stödet utökas fill att omfatta äventuristverksamhet. Motionen avstyrks således i nämnda del. Vidare begärs i motion T383 (fp) liksom i mofion T397 (fp)yrkande 1 aft persontransportstöd skall få lämnas även för egenföretagares egnaresor. Av hänsyn till kostnaderna för personfransportstödetframhöll utskottet i betänkande 1984/85; 20 bl.