bet · G901LU19 · 1985-12-31 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet fyra motioner i vilkatas upp vissa namnlagsfrågor. Motionerna rör frågor om vidgad rätt tillnamnbyte för adoptivbarn, förälders samtycke till namnbyte för underårigt barnsamt stavningen av efternamn. Motionerna avstyrks av utskottet med hänvisning tillpågående arbete inom . Motion 1985/86:L210 av () vari yrkasatt hos regeringen begär förslag till ändring av 31 § i namnlagen såatt ett mera generöst namnbyte för adoptivbarn blir möjligt. Motion 1985/86:L215 av () vari yrkasatt hos regeringen begär förslag om sådan ändring i namnlagen attutländska adoptivbarn kan erhålla mer än ett svenskt förnamn. Motion 1985/86:L233 av m,fl, (s) vari yrkasatt beslutar om sådan ändring i namnlagen att även den förälder sominte är vårdnadshavare skall ge sitt samtycke till namnbyte för underårigtbarn. Motion 1985/86:L235 av och Kjell-ArneWelin (båda fp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna att namnlagen bör ändras så att motionens förslag om stavningen avefternamn i folkbokföringens register genomförs, I motionen tas upp frågan om ändring av den enskildesefternamn när folkbokföringens register datoriseras. trädde den nya namnlagen (1982:1134) ikraft. Den ersatte då namnlag. Bestämmelserna i den nya namnlagen om förvärv avförnamninnebär dels att varje barn skall ges ett eller flera förnamn, dels attförnamnen skall från födelsen anmälas till pastorsämbetet (30§). Själva förvärvet av förnamnet sker genom anmälningen till pastorsämbetetoch inte 1 i v85/86. genom förnamnsgivningen(34 §), I fråga om förnamn gäller vidare att LU 1985/86:19 tillägg,utbyte eller strykning får ske genom anmälan till pastorsämbetet vid Byte eller strykning av förnamn får äga rum endast om ett av deursprungliga förnamnen behålls (31 §), Den som endast getts ett förnamn kansåledes inte byta eller stryka det namnet. lägga tillett förnamn. Tillägg, ändring eller strykning av förnamn i andra fall kan efteransökan medges av patent- och registreringsverket, om det finns särskildaskäl för det (33 §), För den som är skall anmälan eller ansökan omnamnbyte göras av barnets vårdnadshavare (48 §), Bestämmelsen gäller dock intedå den underårige har ingått äktenskap. För byte av underårigs efternamn krävssamtycke av förälder som inte är vårdnadshavare eller tillstånd av domstol (6§), Något motsvarande krav ställs inte upp när det gäller byte, tillägg ellerstrykning av underårigs förnamn. Om barnet är skall det självt hasamtyckt till namnbyte för att detta skall komma till stånd (48 §), Bestämmelserna om makars efternamn i den nya namnlagen harutformats så att de som ingår äktenskap efter lagens ikraftträdande kan väljaantingen att ha mannens eller kvinnans efternamn som gemensamt eller attbehålla var och en sitt efternamn från fiden närmast före äktenskapet (9 §),Makar som har behållit sina efternamn kan senare under äktenskapet få namngemenskapgenom att en av makarna efter anmälan hos pastorsämbetet byter till den andramakens efternamn (10 §), Som gemensamt efternamn får dock inte väljas ett namnsom en make har förvärvat i ett tidigare äktenskap (9 och 10 §§), En make somvid äktenskapets ingående eller under äktenskapet har bytt efternamn kan sedanunder eller efter äktenskapet genom anmälan till pastorsämbetet byta tillbakatill sitt namn som ogift (10 §), Vill makarna göra ytterligare namnbyten krävstillstånd av patent- och registreringsverket. För bifall fill en sådan ansökankrävs synnerliga skäl (14 §), Några särskilda övergångsbestämmelser som tog sikte pånamnbyte för makar som ingått äktenskap före den nya namnlagens ikraftträdandeinfördes inte. I de fall där hustrun genom giftermålet automatiskt förvärvatmannens efternamn och makarna nu vill ha namngemenskap under hustruns namn somogift innebär således bestämmelserna att hustrun genom en anmälan tillpastorsämbetet kan byta till sitt efternamn som ogift medan mannen måste ansökahos patent- och registreringsverket om att få förvärva namnet. Den som vill byta sitt efternamn i andra fall än de somomfattas av reglerna om makars namn, t, ex. ta ett nybildat namn, kan ansöka omtillstånd till bytet hos patent- och registreringsverket. Med byte av efternamnjämställs ändring av efternamns stavning (11 §). Samtliga slag avstavningsändringar anses som byte av efternamn. Från stavningsändring är att skilja rättelse i kyrkobok avett namns stavning. Sådan rättelse kan ske genom beslut av pastorsämbetetenligt 14 § folkbokföringskungörelsen (1967:495), Rättelse torde kunna skeendast när namnhavaren, exempelvis med hänvisning till tidigare anteckningar ikyrkobok , kan påvisa att namnet blivit felstavat vid införingen i kyrkoboken(se O, , Namnlagen- En kommentar, 1985, s. 110), Enligt 19§ förvaltningslagen (1971:290) kan ett beslut rättas, om det till följd av skrivfel ellerliknande förbiseende innehåller uppenbar oriktighet, LU 1985/86:19 Bestämmelsenkan tillämpas vid rättelse av uppenbart oriktig uppgift i folkbokföringensregister. I proposition 1985/86:80 om ny förvaltningslag föreslås enmotsvarande bestämmelse om rättelse i beslut av skrivfel och liknande. Dessutomföreslås en ny bestämmelse av innebörd att en myndighet skall ändra sittbeslut, om den finner att beslutet är uppenbart oriktigt på grund av nyaomständigheter eller av någon annan anledning. Omett folkbokföringsregister är ett ADB-register, kan rättelse i registret ävengöras med stöd av 8 § datalagen (1973:289), Enligt denna bestämmelse skallnämligen orikfig personuppgift som ingår i personregister rättas, om det finnsskäl för det. Imotion L210 (s) framhålls att många adoptivföräldrar reagerat mot den nyaordning som införts i namnlagen när det gäller rätten till byte av förnamn.Motionären anser att ett utländskt barn självfallet allfid skall ha kvar singamla identitet genom att barnet behåller något av sina gamla namn. Den inamnlagen föreskrivna begränsningen av rätten att byta förnamn upplevsemellertid som formalistisk och småskuren. Motionären anser att en enkeländring av 31 § namnlagen eller ett särskilt tillägg fill lagen rörandeadoptivbarns förnamn borde undanröja problemet. Äveni motion L215 (fp) hävdas att många adoptivföräldrar är missnöjda med gällandeordning i fråga om rätten till byte ay förnamn, Mofionären uppger attföräldrarna ofta vill att barnet skall förutom fiUtalsnamn ha t, ex, något avadoptivföräldrarnas namn. Erfarenheten visar också enligt mofionären att mångaadoptivföräldrar inte informerats om namnlagens bestämmelser om förnamn,vilket medfört tråkiga missförstånd. Möjligheten att hos patent- ochregistreringsverket begära tillstånd att få ytterligare ett förnamn innebärenligt mofionären både fidsspillan, onödig kostnad och krångel. Motionärenanser att det finns tillräcklig erfarenhet av den nya namnlagen och pekar påatt det från flera håll har aktualiserats en ändring i namnlagen som innebäratt ufiändska adoptivbarn kan erhålla mer än ett svenskt förnamn. Motionärenhänvisar vidare till att frågan om en sådan ändring fidigare behandlats avriksdagen och att därvid beslutat att ge regeringen till känna att enbegränsad översyn av namnlagen borde ske. Eftersom något förslag från regeringeni anledning härav ännu inte lämnats, anser motionären att frågan böraktualiseras på nytt. I motionen yrkas därför att hos regeringenbegär förslag om sådan.ändring i namnlagen att utländska adoptivbarn kanerhålla mer än ett svenskt förnamn. Motionärernai motion L233 (s) hänvisar till den gällande bestämmelsen i namnlagen om attvårdnadshavares samtycke krävs vid namnbyte för underårigt barn. Den föräldersom efter en äktenskapsskillnad erhåller vårdnaden av barn kan enligt vad somframhålls i motionen ensidigt begära ändring av barnets förnamn, vilket iprakfiken också skett. Namnlagen medger inte att den förälder som inte ärvårdnadshavare kan förhindra ett sådant namnbyte. Motionärerna yrkar därför attnamnlagen ändras så att ävenden förälder som inteär vårdnadshavare skall ge sitt samtycke till LU 1985/86:19 namnbyte förunderårigt barn, Imotion L235 (fp) hänvisas till att datoriseringen av kyrkobokföringens registermedfört att vissa människors personnamn inte blivit korrekt överförda. Somexempel nämns att släktnamnet vid införandet i det datorbaseraderegistret ändrats fill , Enligt motionärerna finns det människor somupplever en sådan ändring som ett intrång i den personliga integriteten medanandra mer ser det som ett praktiskt problem. Motionärerna anser att denenskildes namn i fortsättningen inte bör förvanskas när folkbokföringensregister datoriseras. På begäran av den som berörs bör man utan kostnad för vederbörandegöra rättelse av namn i registren i de fall namnen blivit felaktiga på grund avdatoriseringen. Frågorsom rörde namnlagen behandlades av vid 1984/medanledning av motioner. inhämtade yttranden över två av motionerna,i vilka behandlades spörsmål om förnamn för adoptivbarn, makars byte avefternamn och det administrafiva förfarandet i namnärenden. Lagutskottetframhöll i sitt av godkända betänkande att namnlagen varit i kraft iendast och att några mer omfattande erfarenheter av lagenstillämpning ännu inte erhållits (LU 1984/85:3 s, 9). Med hänsyn till vad somanförts i remissyttrandena kunde enligt utskottets mening emellertidkonstateras att det i vissa fall torde vara möjligt att ytterligare förenklanamnförfarandet utan att grundprinciperna bakom lagen rubbades. Utskottetförordade därför att regeringen i lämpligt sammanhang övervägde om vissabegränsade ändringar borde göras i namnlagen. Därvid borde särskilt prövas omdet är lämpligt att lagstiftningsvägen underlätta för makar som har ingåttäktenskap före den nya namnlagens ikraftträdande att få namngemenskap underhustruns namn som ogift samt om det föreligger ett behov att på enklare sätt änför närvarande tillföra adoptivbarn flera förnamn. Utskottet uteslöt inte attäven andra frågor kunde bli aktuella vid översynen av namnlagen. Utskottethemställde att det anförda skulle ges regeringen till känna. skrivelse till regeringen har patent- ochregistreringsverket framhållit med hänvisning fill vissa domar att utvecklingenav rättspraxis på namnområdet försvårat för verket såsomadministrativ myndighet att upprätthålla en enhetlig tillämpning av bl, a.reglerna om synnerliga skäl. Verket har vidare anfört att regleringen avnamnfrågorna är komplex och oöverskådlig, inte minst från den enskildessynpunkt. En följd härav bhr att de personer som ansöker om namnbyte i mångafall har svårt att acceptera att deras ansökan inte kan bifallas. Ytterligareen komplicerande faktor är enligt verket uppdelningen av namnärenden på treinstanser, nämligen verket självt, de allmänna domsto- lama och pastorsämbetena.Vidare är ansvarsfördelningen mellan patentver- LU 1985/86:19 ket ochpastorsmyndigheterna inte helt klar, vilket åstadkommer ytterligare bekymmerför såväl allmänheten som myndigheterna. Medhänsyn till det anförda har verket ansett tiden vara mogen för en översyn avnamnlagen. I skrivelsen har därför hemställts att fillämpningen av namnlagenundersöks mot bakgrund av vunna erfarenheter på området och att förslag lämnastill åtgärder som kan bidra till enkelhet och följdrikfighet vid handläggningenav namnärenden. Principerna för avgiftssättningen i namnärenden bör också sesöver. Svar på fråga i Den13 har justitieministern besvarat en fråga av ()om när förslag om vissa smärre ändringar i namnlagen i anledning avriksdagsbeslutet kan väntas bh framlagt. I frågan har pekats på attvissa spärregler i den nya namnlagen visat sig medföra en del problem dels förmakar som har ingått äktenskap före den nya lagens ikraftträdande och somönskar anta hustruns namn som ogift som gemensamt efternamn, dels föradoptivföräldrar som önskar kunna ge adoptivbarnet ytterligare nya förnamnutöver det förnamn som lagen fillåter, I sitt svar har jusfitieministern anförtatt arbetet med en departementspromemoria i ämnet har påbörjats. Ibetänkandet behandlar utskottet fyra mofioner i vilka tas upp vissanamnlagsfrågor. Nuvarandenamnlag (1982:670) gäller . Bestämmelserna om makarsefternamn innebär att de som ingår äktenskap kan i princip välja antingen attha mannens eller kvinnans efternamn som gemensamt eller att behålla var och ensitt efternamn. De makar som har behållit sina namn som ogifta kan genom enanmälan till pastorsämbetet senare under äktenskapet få namngemenskap underendera makens namn som ogift. En make som bytt till den andre makens namn kangenom en anmälan byta tillbaka till sitt namn som ogift. Vill makarna göraytterligare namnbyten kan sådana medges av patent- och registreringsverket omdet finns synnerliga skäl för det. Tillståndfill byte av efternamn i andra fall än de som omfattas av reglerna om makarsnamn kan ges av patent- och registreringsverket. Med byte av efternamn jämställsalla slag av ändringar av efternamns stavning. Från stavningsändring inamnlagens mening är att skilja rättelse av beslut som innehåller oriktiguppgift i namnhänseende. Enligt förvaltningslagen (1971:290) kan ett besluträttas om det till följd av skrivfel eller liknande förbiseende innehålleruppenbar oriktighet. Ifråga om förnamn gäller att tillägg, utbyte eller strykning får ske beträffandeett förnamn genom anmälan till pastorsämbetet vid ett enda tillfälle. Ettursprunghgt förnamn måste alltid behållas. Tillägg, ändring eller strykning avförnamn i andra fall kan efter ansökan medges av patent- ochregistreringsverket, om det finns särskilda skäl för det. Förden som är skall anmälan eller ansökan om namnbyte göras LU1985/86:19 av barnets vårdnadshavare. I fråga om byte av underårigs efternamnkrävs även samtycke av förälder som inte är vårdnadshavare eller tillstånd avdomstol medan motsvarande krav inte ställs upp när det gäller byte, filläggeller strykning av underårigs förnamn, Imofionerna 1985/86:L210 (s) och L215 (fp) framhålls att många adoptivföräldrarär missnöjda med den i namnlagen föreskrivna begränsningen av rätten att bytaförnamn. Motionärerna yrkar därför att hos regeringen begär förslagom sådan ändring i namnlagen att utländska adoptivbarn kan erhålla fler än ettsvenskt förnamn. Motionärerna i motion 1985/86:L233 (s) hänvisar fill att denförälder som inte har vårdnaden om ett barn inte kan förhindra att barnetsförnamn ändras på begäran av vårdnadshavaren, I motionen yrkas därför attnamnlagen ändras så att samtycke till namnbyte för underårigt barn skallinhämtas från den förälder som inte är vårdnadshavare. Enligt mofionärerna imofion 1985/86:L235 (fp) förekommer att människors personnamn inte blirkorrekt överförda när kyrkobokföringens register datoriseras. Motionärernayrkar därför att registernamn, som blivit felaktiga på grund av datoriseringen,skall rättas utan kostnad för namninnehavaren. Somnärmare framgår av redogörelsen ovan (s, 4) förordade utskottet (LU1984/85:3) med anledning av motioner att regeringen i lämpligt sammanhangövervägde om vissa begränsade ändringar borde göras i namnlagen. Därvid bordesärskilt prövas om det är lämpligt att lagsfiftnings-vägen underlätta för makarsom har ingått äktenskap före den nya namnlagens ikraftträdande att fånamngemenskap under hustruns namn som ogift samt om det föreligger ett behovatt på enklare sätt än tillföra adoptivbarn flera förnamn, Ocksåandra frågor kunde enligt utskottet bli aktuella. Vad utskottet anfört om enbegränsad översyn av namnlagen gavs regeringen till känna. Justitieministernhar , då han i besvarade en fråga om ändringar inamnlagen, upplyst att ett arbete med framtagande av en departementspromemoriai saken påbörjats inom . Utskottetkonstaterar att namnlagen nu varit i kraft under och att det underden tiden visat sig att reglerna i lagen medför vissa tillämpningssvårigheteroch bland allmänheten upplevs som krånghga och svåröverskådliga. Att problemuppstått i tillämpningen belyses bl, a, av de nu aktuella motionerna. Utskottetanser därför att den av begärda översynen bör utvidgas tillatt avse, förutom de då berörda frågorna om makars efternamn och adoptivbarnsförnamn, de andra namnfrågor som tagits upp i de nu aktuella mofionerna.Utskottet utgår från att det beredningsarbete som påbörjats inomjustifiedepartementet får denna inriktning. Med hänsyn till namnfrågornasbetydelse vill utskottet understryka vikten av att arbetet bedrivs skyndsamt. Medhänvisning fill det anförda anser utskottet att något inifiativ från riksdagenssida med anledning av motionerna inte är påkallat. Utskottethemställer LU 1985/86:19 att avslår motionerna 1985/86:L210, 1985/86:L215, 1985/86:L233 och 1985/86:L235. Närvarande: (), (), (), Sfig (), (), (), (), (), (), IngerHestvik (s), (), (), (),() och ().