bet · G901FiU23 · 1985-12-31 00:00:00 — om denstatliga redovisningsrevisionen m.m. (prop. 1985/86:124) Utskottet tillstyrker i detta betänkande regeringensförslag fill ändrad statlig redovisningsrevision, som innebär attriksrevisionsverket (RRV) tar över ansvaret för redovisningsrevisionen och attde statliga revisionskontoren inordnas i . Vidare tillstyrker utskottet proposifionens förslag tillanslag för RRV /87. En mofion väckt med anledning av propositionen avstyrks avutskottet liksom tre mofioner om revision av den statliga förvaltningen somväckts under allmänna motionstiden. Mot det sistnämnda beslutet reserverar sigföreträdarna för moderata samlingsparfiet, och . I dettabetänkande behandlar utskottet delsproposition 1985/86:124 om den statliga redovisningsrevisionen m.m,, dels den med anledning avpropositionen väckta motionen 1985/86:411 av och (), dels de under allmänna motionstiden väckta motionerna 1985/86:Fi402av m.fl. (m) om revisionen av den statliga 1985/86:Fi407av och () om den statliga dels den från överlämnade motionen 1985/86:K214 av m. fl. (c) i vad avseryrkande 9 om revisionsverksamheten. Utskottet har under behandlingen av motion 1985/86:411yrkande 2 inhämtat yttrande från försvarsutskottet. I proposition 1985/86:100 bilaga 15 ()har regeringen under punkt B 3 (s. 24-25) föreslagit att i avvaktanpå en särskild 1 1985/86. propositioni ämnet för /87 till beräkna pju1985/86:23 ett förslagsanslag av . I proposition 1985/86:124 har regeringen () efter föredragning av statsrådet föreslagit 1. att godkänna deriktlinjer för den statliga redovisningsrevisionen som förordats ipropositionen (avsnitten 2.2 och 2.3), 2. att tillRiksrevisionsverket för /87 anvisa ett förslagsanslag av101260000 kr. 1985/86:411 av och (), varihemställs 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna vad som i motionen anförts ommöjligheterna att förstärka revisorer med utnyttjande av besparingari organisationen för statens redovisningsrevision, 2. att riksdagenbeslutar att ansvaret för redovisningsrevisionen inom försvaret överförs tillriksrevisionsverket , alltså samma fidpunkt som för överföringav övrig redovisningsrevision, 3. att beslutar filisätta en parlamentariskberedning i syfte att få en sammanhållen beskrivning till om hur genomförda reformer faktiskt fungerar. 1985/86:Fi402 av m.fl. (m), vari hemställsatt beslutar att hos regeringen begära förslag till nyaorganisationsformer för statens förvaltningsrevision samt för riksdagensrevisorer i enlighet med de rikthnjer som redovisas i motionen. 1985/86:Fi407 av och (),vari hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att enparlamentarisk beredning tillkallas för att överväga arbetsfördelningen mellanriksrevisionsverket, statskontoret och revisorer. 1985/86:K214 av m.fl. (c), vari hemställs 9. att beslutar som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts om revisionsverksamheten. Riktlinjer för den statliga redovisningsrevisionen Redovisningsrevisionen, som tidigare betecknades denkamerala revisionen eller räkenskapsrevisionen, av de statligaförvaltningsmyndigheterna, decentraliserades och omvandlades tillmyndighetsintern revision genom riksdagsbeslut . För verksamheten byggdesdärefter upp en organisation med s. k. revisionskontor. Redovisningsrevisionen av en statlig myndighet syftar iförsta hand till en sakkunnig och opartisk årlig bedömning av huruvidamyndighetens redovisning är rättvisande eller inte. Under verksamhetsåret skeren fortlöpande Revisionskontorens huvudrapportering för pjy 1985/86:23varje myndighet görs i den årliga revisionsberättelsen. Den statliga redovisningsorganisationen har sedan dentillkom setts över och organiserats om . Våren 1980föreslog regeringen en ändrad organisation och nya arbetsformer förverksamheten. Syftet var främst att stärka redovisningsrevisionens ställningoch oberoende. Vid sin behandling av förslaget underströk finansutskottet (FiU1979/80:41) att all revision i princip bör vara oberoende av den granskademyndigheten. Utskottet tillstyrkte förslagen rörande redovisningsrevisionen medhänvisning till att förändringarna föreslogs ske inom ramen årsreform och att verksamheten fått full omfattning först . Frågan omrevisionens organisation och huvudmannaskap borde enligt utskottet dockaktualiseras på nytt om ytterligare erfarenheter pekade mot att revisionen intekunde ske enhgt statsmakternas intenfioner i vad avser reella möjligheter tilloberoende granskning m. m. beslöt (FiU 1979/80:41, rskr. 394) ienlighet med utskottets förslag. Beslutet innebar att redovisningsrevisionensexterna karaktär betonades, att tjänsten som chef för revisionskontor skulletillsättas av RRV och att revisionsplanen skulle fastställas avrevisionschefen. fick RRV ett nytt uppdrag att seöver revisionskontoren. Kontoren visade sig i den då rådande organisationenvara alltför små för att klara sina arbetsuppgifter vid variationer ipersonalantalet på grund av ledigheter, vakanser etc. Utredningsuppdragetbestod i att undersöka, möjligheterna att föra samman kontoren till störreenheter. 1983 (FiU 1982/83:33) reducerades antaletrevisionsenheter från 23 till 12 inkl. revisionsbyråer vid (). Även den nuvarande organisationen med 12 självständigarevisionsenheter innebär vissa begränsningar när det gäller att utnyttjaresurserna på ett effektivt och flexibelt sätt. Den förhindrar en effektivfördelning av revisionsresurserna på olika områden och över landet.Revisionskontoren är alltjämt knutna till värdmyndigheter vilket gör det svårtatt genomföra en helt oberoende revision eftersom värdmyndigheten utövararbetsgivarfunktioner i oUka avseenden gentemot revisionskontorets personal. Utskottet har mot denna bakgrund inte något att erinra motförslaget i proposition 124 att redovisningsrevisionen helt frikopplas frånvärdmyndigheterna. I likhet med vad som anförs i propositionen anser utskottetatt ansvaret för hela redovisningsrevisionen bör läggas på RRV. Därigenom ökarmöjligheterna till ett effekfivare resursutnyttjande eftersom styrningen ochprioriteringen av resurserna efter uppkommande behov förenklas. Ett samlatarbetsgivaransvar för RRV bör innebära fördelar för personalen vad gällermöjligheter till rörhghet samt fill personal- och kompetensutveckling. Genomatt ansvaret för redovisnings- och förvaltningsrevisionen samlas under RRVunderlättas även möjligheterna till erfarenhetsutbyte och samordning avresurserna. I propositionen föreslås att även redovisningsrevisioneninom försvaret inordnas under RRV, men det bör av planerings- ochbudgettekniska skäl inte ske förrän . Imotion411 av och () anförs att det vore en FiU1985/86:23 fördel omden nya organisationen av redovisningsrevisionen genomfördes så Skulle en del senareläggas försvårar det arbetet med att finnaden mest rafionella organisationen för verksamheten. åberoparockså att RRV i sitt remissvar framhållit att det vore en fördel om ävenrevisionsbyrån vid försvarets civilförvaltning (FCF) inordnades i den nyaorganisationen med revisionskontoren. Utskottet kommer senare i detta betänkande att behandlaanslagsfrågorna i anslutning till den föreslagna organisationsförändringen.Därvid föreslås att de medel som anvisats under resp. värdmyndighetsanslag för revisionsverksamheten skall överföras till RRV:s anslag. FCF:srevisionsbyrå är en integrerad del i och regleras iadministrativt avseende av FCF:s arbetsordning och byråföreskrifter medanrevisionskontoren står friare i förhållande till sina värdmyndigheter. Även iandra avseenden skiljer sig från revisionskontoren. FCF:srevisionsbyrå granskar boksluten för ett 120-tal enheter inom försvaret. har beretts tillfälle att yttra sig idenna fråga och har med anledning härav inhämtat att en pågående översyn avfrämst det totala ledningssystemet inom försvarsmakten anses motivera attifrågavarande förändring sker först . Enligt försvarsutskottetsmening bör godta den tidpunkt för överförandet som föreslagits ipropositionen. anser därför i likhet med vad som anförs ipropositionen att genomförandet av omorganisationen för FCF:s del bör anståtill för att ge FCF tid att anpassa sig till de nyaförutsättningarna. Utskottet avstyrker följaktligen motion 411 yrkande 2. Vad utskottet nu anfört innebär att utskottet tillstyrkergodkännande av de riktlinjer för den statliga redovisningsrevisionen somförordas i propositionen. I propositionen föreslås att ett nytt program förredovisningsrevisionen inrättas under RRV:s anslag. Under programmet förs uppdels medel för RRV:s nuvarande uppgifter inom redovisningsrevisionen inkl.affärsverksrevisionen, dels medel motsvarande särkostnaderna förrevisionskontoren. Vidare föreslås att ytterligare 2 milj. kr. tillförsprogrammet med anledning av de nya uppgifter som ankommer på RRV, varav 1 milj.kr. utgör en engångsanvisning för särskilda insatser i samband medomorganisationen. I motion 411 anförs att den föreslagna förändringen iredovisningsorganisationen bör ge rationaliseringsvinster. bördet därför vara möjligt att minska antalet årsarbetskrafter i förhållande tillnuläget och kunna behålla dagens kvalitet i redovisningsrevisionen.De frigjorda resurserna skulle kunna överföras till revisorer.Enligt motionärerna måste få väsentligt bättre möjligheter attgranska hur reformer fungerar i verkligheten. Motionärerna föreslår emellertidinte att nu tar ställning till en sådan personalminskning. Detnaturliga är enligt motionärerna att den i motion Fi407 föreslagna parlamentariska utredningen tar upp frågan inomramen för det uppdrag motionen angivit. -FiU 1985/86:23 Utskottetåterkommer till dessa frågor i anslutning till behandlingen av de motionerom den statliga revisionsverksamheten som väckts under den Vad som iövrigt anförs i propositionen om anslag till föranlederinte någon erinran från utskottets sida. Motioner om den Statliga revisionen Utskottet vill i detta sammanhang också behandla tremotioner, väckta under den allmänna motionstiden, som tar upp frågor om denstatliga revisionsverksamheten. I motion Fi402 av m. fl. (m) anförs att enbärande princip i all sådan granskningsverksamhet som revision är att den som granskasinte själv skall kunna styra granskningen. Den svenska uppläggningen stridermot denna grund, vilket motionärerna finner djupt otillfredsställande. Det ärdärför enligt motionärerna angeläget att en grundläggande översyn nu företas avriksdagens ansvar för den statliga revisionen. Översynen bör omfatta allstatlig extern revision, oavsett om den anses hänförlig tillredovisningsrevision eller förvaltningsrevision. Översynen bör syfta till attriksdagen tar hela ansvaret för förvaltningsrevisionen av statsverksamheten.Motionärerna anser att erfarenheter bör inhämtas från andra länder därförhållandena är jämförbara med våra. Målet bör vara att den nya statligarevisionen under huvudmannaskap kan organiseras och börja arbeta den1 . I motion Fi407 av och ()föreslås att en parlamentarisk beredning får i uppgift att pröva frågan hurarbetsuppgifter och resurser skall fördelas mellan ,statskontoret och revisorer. Gränsdragningen mellan riksdagensrevisorer och har länge varit oklar. Om riksrevisionsverketi enlighet med verksledningskömmitténs förslag får en starkare kopphng tillregeringskansliet kommer dess profil att närma sig statskontorets varför detkan finnas skäl att ompröva avgränsningen mellan de båda verken. Det ärsamtidigt nödvändigt att slå vakt om den oberoende revisionen. Enligtmotionärerna är det naturligt att står som huvudman för denna del avden statliga revisionen. Det kan därför enligt motionärerna ifrågasättas ominte en del av RRV:s resurser borde föras över fill revisorer. Sammaförslag framförs i motion 411 yrkandena 1 och 3. Även i motion K214 (yrkande 9) av m. fl. (c),som överlämnats av till finansutskottet, tas frågor omgränsdragningen mellan och revisorer upp.Motionärerna anser att det är en fördel att det finns två av varandra oberoendeorgan som kan göra mera omfattande och sammanhållna undersökningar avstatsförvaltningens verksamhet. Erfarenheterna har inte visat att detskulle vara till nackdel för revisionsverksamheten som sådan. Motionärernaanser därför att nuvarande ordning bör bibehållas. Det är emellerfid av särskildvikt, anför motionärerna, att fristående ställning gent- emotregeringen kan bibehållas. Om regeringen vill ge piU1985/86:23 särskilda uppgifter bör dessa vara noggrant avvägda och inteinkräkta på verkets självständighet och möjlighet att ta egna initiativ. anför i sitt huvudbetänkande (SOU1985:40) - . som är föremål för överväganden i regeringskansliet- att regeringen fortsättningsvis mer aktivt än bör styra inriktningenav förvaltningsrevisionen. Regeringen bör i ökad utsträckning föreskriva vilkasamhällsområden eller vilka frågor som bör bli föremål för förvaltningsrevisionenprövning av RRV men det bör finnas utrymme även för förvaltnings-revisionellagranskningar initierade av RRV, anför kommittén. Skulle regeringen och följa kommitténs förslagär möjligheten mycket begränsad att såsom föreslås i motion Fi407 överföraresurser från regeringens förvaltningsrevision till revisorer.Utskottet anser inte heller att man bör företa en översyn av den omfattningenoch med den inriktningen som föreslås i motion Fi402 innanverksledningskommitténs förslag behandlats av statsmakterna. Utskottet kan därförinte tillstyrka bifall till motionerna Fi402 och Fi407 samt 411 yrkandena 1 och2. Något tillkännagivande till regeringen av den innebörd som begärs i motionK214 yrkande 9 skulle i nuvarande läge inte tjäna något reellt syfte. Med detanförda avstyrker utskottet motion K214 yrkande 9. 1. beträffanderiktlinjer för den statliga redovisningsrevisionen attriksdagen med avslag på motion 1985/86:411 yrkande 2 godkänner vad somförordats i proposition 1985/86:124 moment 1, attriksdagen med bifall till proposifion 1985/86:124 moment 2 fillRiksrevisionsverket för /87 under trettonde huvudtiteln anvisarett förslagsanslag av , 3. beträffanderiksdagens ansvar för den statliga revisionen attriksdagen avslår mofionerna 1985/86:Fi402, 1985/86:Fi407, 1985/ 86:411yrkandena 1 och 3 samt 1985/86:K214 yrkande 9. Närvarande: (), (), LarsTobisson (m), . Åsling (c), (), (), ArneAndersson i (s), (), iHallstahammar (vpk), (), (), (),(), () och (). Reservationer FiU 1985/86:23 (), (), (),() och () anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjar med"anför" och slutar med "yrkande 9"bort ha följande lydelse: Principen om revisionens oberoende, dvs. att den somgranskar verksamheten inte skall vara beroende av den som granskas, bör varagrunden för all revisionsverksamhet. Detta är en av utgångspunkterna i den nuaktuella omorganisationen av redovisningsrevisionen. Principen kännetecknarockså de mofioner som väckts om den statliga revisionen. Utskottet delar uppfattningen i motionerna att revisionenav den statliga förvaltningen i inte utgår från denna huvudprincip. Denhuvudsakliga granskningen av statsförvaltningens effektivitet, den s.k.förvaltningsrevisionen, görs av som är ett regeringensorgan. har i sitt slutbetänkandeföreslagit att knyts närmare till regeringskansliet.Regeringen bör fortsättningsvis mer aktivt än styra inriktningen avförvaltningsrevisionen och i ökad utsträckning föreskriva vilka samhällsområdeneller vilka frågor som bör bli föremål för förvaltningsrevisionen prövning. Regeringen har självfallet rätt att användariksrevisionsverkets resurser på det sätt man finner bäst för den stathgaverksamheten. Det förefaller emellertid utskottet uppenbart attverksledningskommitténs förslag kommer att leda till att utrymmet för enoberoende revision blir ännu mindre. Verksamheten vid riksrevisionsverketkommer att styras av regeringsuppdrag i ungefär samma omfattning som vidstatskontoret. Utskottet anser mot denna bakgrund, i likhet med vad somanförs i motionerna Fi402, Fi407 och 411, att den oberoende revisionen inomramen för kontrollmakt bör stärkas. Utskottet tillstyrker därförmotionärernas förslag om förändringar beträffande ansvar för denstatliga revisionen. Reformen bör syfta till att tar hela ansvaretför förvaltningsrevisionen. Vad gäller organisationen av denna revision börerfarenheter hämtas från andra länder med jämförbara förhållanden. Resursernabör dimensioneras med erfarenheter från hittillsvarandearbete. Eventuellt bör resurser och kompetens överföras frånriksrevisionsverket till förvaltningsrevision. Hithörande frågor harutretts . Ett omfattandeutredningsmaterial finns att tillgå. Förslag bör därför kunna läggas fram förriksdagen . Vid utarbetandet av förslaget bör - med hänsyntill att frågan direkt berör ett organ - företrädare för riksdagspar-fiernadelta. Vad utskottet anfört med anledning av motionerna 411yrkande 1 och 3, Fi402, Fi407 och K214 yrkande 9 om en parlamentarisk beredningmed syfte att se över statens förvaltningsrevision bör som sin meningge regeringen fill känna. delsutskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse: FiU 1985/86:23 3. beträffande ansvar för den statligarevisionen att med anledning av motionerna 1985/86:Fi402, 1985/86:Fi407,1985/86:411 yrkandena 1 och 3 samt 1985/86:K214 yrkande 9 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. . Åsling och (båda c) anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjar med"Skulle regeringen" och slutar med "yrkande 9" bort haföljande lydelse: Det är enligt utskottets mening viktigt att slå fast attriksrevisionsverkets fristående ställning gentemot regeringen skall bibehållas.Utskottet anser i likhet med vad som anförs i motion K214 att om regeringenvill ge särskilda uppdrag måste dessa vara noggrant avvägdaoch får inte inkräkta på verkets självständighet och möjlighet att ta egnainifiafiv. Vad utskottet anfört med anledning av motion K214 yrkande som sin mening ge regeringen till känna. Någon särskild översyn av det slag som föreslås imofionerria 411, Fi402 och Fi407 anser inte utskottet behövs. Motionernaavstyrks därför av utskottet. dels utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3. beträffande ansvar för den statligarevisionen att med bifall till motion 1985/86:K214 yrkande 9 och medavslag på motionerna 1985/86:Fi402, 1985/86:Fi407 samt 1985/86:411 yrkandena 1och 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.