bet · G901SfU1 · 1985-12-31 00:00:00 — I betänkandet behandlas sju motioner från den allmännamotionstiden /85 om läkemedelsfrågor. I två motioner (s och vpk) begärs särskilda regler förmjukgörande salvor m. m. i syfte att dessa skall kunna expedieras medläkemedelsrabatt i vissa fall. Utskottet, som konstaterar att dessa preparatinte är läkemedel, anser sig inte berett att utvidga reglerna omprisnedsättning till att avse även andra preparat än läkemedel och avstyrkermotionerna. Utskottet avstyrker även två motioner (m, fp, c resp. fp) variföreslås att läkemedelsrabatt skall utgå för rökawänjningsmedel. Skälet förutskottets ställningstagande är i detta fall att rökawänjningsmedel, somvisserligen är läkemedel, inte förskrivs på grund av sjukdom, vilket är enytterligare förutsättning för att rabatt skall utgå. I en motion (s) framhålls behovet av ett särskiltrabatteringssystem för p-piller till flickor i syfte att undvikarisken för ökat antal tonårsaborter på grund av ökade kostnader för p-piller.Utskottet, som erfarit att regeringen uppmärksammat frågan och följerutvecklingen, anser inte att någon åtgärd ärerforderlig och avstyrker motionen. Utskottet avstyrker också en motion (c) om prisnedsättningvid inköp av kostersättningsmedel till vuxna med hänvisning till att ettflertal andra stödformer redan finns. Slutligen avstyrker utskottet en motion (c) med begäran omen översyn av högkostnadsskyddet och hänvisar till en inomriksförsäkringsverket pågående utvärdering som beräknas redovisas . Reservation har avlämnats av vpk-ledamoten beträffande ettsärskilt rabatteringssystem för p-piller till flickor under 20 år.C-ledamöterna har avlämnat särskilt yttrande såvitt gäller prisnedsättning förkostersättningsmedel. I motion 1984/85:368 (yrk. 3) av m.fl. (vpk)hemställs att särskilda regler för receptförskrivning bör gälla för dem som pågrund av sjukdom är beroende av receptfria läkemedel. I motion1984/85:601 av () och () SfU 1985/86:1hemställs att begär att regeringen ger i uppdrag attlägga fram förslag om receptbeläggning av mjukgörande salvor och badoljor förpsoriasissjuka. I motion 1984/85:666 av () och BengtKindbom (c) hemställs att.riksdagen beslutar att kostersättningsmedel skallföras in under läkemedelsförordningen och skall kunna utskrivas till personeröver med multipla födoämnesallergier efter kvalificerad diagnostisering. I motion 1984/85:995 av m.fl (s) hemställsatt beslutar som sin mening ge regeringen till känna behovet av ettrabatteringssystem avseende p-piller för flickor upp till . I motion 1984/85:1735 av () och ElisAndersson (c) yrkas att begär att regeringen låter utreda effekternaav högkostnadsskyddet enligt de intentioner som anges i motionen. I motion 1984/85:1761 av () och KarinAhrland (fp) hemställs att begär att regeringen ger iuppdrag att se över kriterierna för läkemedelsrabatter med den inriktning somföreslås i motionen. I motion 1984/85:1770 av m. fl. (m,fp, c) hemställs att hos regeringen begär förslag om att förebyggandeläkemedel i samband med tobaksmissbruk måtte rabatteras på sätt som skerbeträffande medel mot alkoholmissbruk. Utskottet har inhämtat yttrande över motion 1984/85:368yrkande 3 och motion 1984/85:601 från . Vidare har utskottet inhämtat yttranden över motion1984/85:1735 från . ,och Apoteksbolaget. Till Försäkringskasseförbundetsyttrande har fogats yttranden från , , , ,, , , , , ,, , , , ochÖstergötlands läns samt och allmänna försäkringskassor. Slutligen har utskottet berett socialutskottet tillfälleatt yttra sig över motion 1984/85:995. Yttrandet är fogat som bilaga till dettabetänkande. Rätten till läkemedelsförmåner regleras i lagen (1981:49)om begränsning av läkemedelskostnader, m. m. Förmånerna utgår i form avantingen prisnedsättning eller kostnadsfrihet för läkemedel eller skydd mothöga kostnader för läkemedel och sjukvård. Med läkemedel förstås därvid sädanavaror för vilka läkemedelsförordningen är tillämplig. Lagen innehåller dessutombestämmelser om rätt till prisnedsättning på vissa livsmedel ochfödelsekon-trollerande medel samt kostnadsfrihet för vissaförbrukningsartiklar. Prisnedsättning på läkemedel och födelsekontrollerandemedel sker genom att hälften av kostnaden . därutövervid varje expeditionstillfälle betalas av den allmänna försäkringen. SfU1985/86:1 Patientens kostnad blir därigenom högst . Nämnda prisnedsättning får dock, fr.o. m. den 1 oktober1984, inte avse större mängd läkemedel per expeditionstillfälle än detberäknade behovet . Prisnedsättningen gäller också vissa livsmedeltill barn enligt vad som finns angivet i särskild förordning(1979:1132). Kostnadsfria läkemedel utges till den som lider av långvarig ochallvarlig sjukdom i enlighet med vad som anges i förordning (1981:353) medförteckning över kostnadsfria läkemedel. Det särskilda högkostnadsskyddet, som avser såväl sjukvårdskostnadersom läkemedelskostnader, innebär att en patient som gjort 15 läkarvårdsbesökoch/eller läkemedelsinköp är befriad från ytterligare kostnader för läkarvårdeller läkemedel av räknat från första besöket ellerinköpet. Högkostnadsskyddet omfattar också kostnader för sjukvårdandebehandlingar varvid två sådana behandlingstillfällen jämställs med ettläkarvårdsbesök. För barn i samma familj gäller ett gemensamt högkostnadsskydd. I motion 1984/85:368 yrkande 3 begärs att särskilda reglerför receptförskrivning bör gälla för dem som på grund av sjukdom är beroendeav receptfria läkemedel, och i motion 1984/85:601 begärs förslag omreceptbeläggning av mjukgörande salvor och badoljor för psoriasissjuka. har i sitt yttrande anfört bl. Vid registrering av farmacevtiska specialiteter vid socialstyrelsensläkemedelsavdelning beslutas om läkemedlet skall vara receptbelagt eller ej.Samtliga registrerade farmacevtiska specialiteter, både receptbelagda och ickereceptbelagda, kan förskrivas på recept med läkemedelsrabatt. Endabegränsningen i fråga om rabatt är läkemedel avsedda att användas iprofylaktiskt syfte, t. ex. reseprofylax, vilka inte kan förskrivas med rabatt.Läkemedel som inte är registrerade som farmacevtiska specialiteter kanförskrivas med rabatt under förutsättning att de omfattas avläkemedelsförordningens tillämpningsområde. Hudkrämer, badoljor och liknandeprodukter faller inte under läkemedelsförordningens tillämpningsområde ochomfattas därmed ej av läkemedelsförmånen. Detta innebär att en produkt somdefinitionsmässigt inte är läkemedel inte heller blir läkemedel om läkarenförskriver produkten på recept. Läkaren är givetvis i sin fulla rätt attförskriva icke läkemedel på recept, men någon rabatt kan icke medges. För attrabatt skall kunna utgå krävs en ändring av lagen om skydd mot högaläkemedelskostnader m. m. (1981:49). En ändring av läkemedelsförordningen isyfte att erhålla läkemedelsrabatt skulle däremot enligt varaolycklig. Läkemedelsförordningen är en produktkontrollagstiftning och bör somsådan inte utnyttjas som socialförsäkringspolitiskt instrument. I motion 1984/85:1735 begärs en översyn av effekterna avhögkostnadsskyddet i syfte att bl. a. säkerställa skyddet för dem som drabbasav ökade kostnader på grund av sjukdom och fördyrade läkemedelsinköp. 1 * 1985/86.11 saml. har hänvisat till det uppföljningsarbeteinom lake- SfU 1985/86:1 medelsområdet som pågår vid verket ochsocialstyrelsen. Enligt den gemensamma projektplanen har riksförsäkringsverkethuvudansvaret för ett av projekten med syfte att belysa effekterna avnuvarande förskrivningsregler och förmånssystem och att lämna förslag omförändringar för att motverka onödiga förskrivningar, förenklaadministrationen och begränsa samhällets läkemedelskostnader. Inom ramen förprojektet kommer också högkostnadsskyddet att utvärderas i bl. a. ekonomiskt,försäkringsmässigt och administrativt hänseende. Projektet beräknas kunnaavslutas . Även har hänvisat till denprojektgrupp inom som håller på att genomföraen uppföljning och utvärdering av systemet för utbyggt skydd mot högasjukvårds- och läkemedelskostnader. I detta utredningsarbete medverkarrepresentanter för , Apoteksbolaget, försäkringskassorna,och . Resultatetav denna utvärdering beräknas kunna presenteras under hösten 1985.Landstingsförbundet anser det naturligt att avvakta denna utvärdering innanställning tas till eventuella förändringar av högkostnadsskyddet. mening kan sådana förändringar och också de finansiellakonsekvenserna för sjukvårdshuvudmännen av merkostnadernas utveckling därefteraktualiseras i förbundets överläggningar med omersättningarna från sjukförsäkringen . , som i sitt yttrande harframfört en del synpunkter på hanteringen av högkostnadsskyddet, anser att enöversyn av effekterna av systemet bör göras. Enligt förbundets mening bör dockövervägas om inte den av genomförda uppföljningen avhögkostnadsskyddet är tillräcklig. Apoteksbolaget, slutligen, har i sitt yttrande anfört attde administrativa rutinerna kring högkostnadsskyddet från apotekens synpunktfungerar väl och att de inte bör ändras utan en ingående analys av de arbets-och kostnadsmässiga effekterna. Enligt lagen (1981:49) om begränsning avläkemedelskostnader m. m. är den enskildes förmåner i fråga om läkemedeluppdelade i tre olika ersättningsformer, nämligen prisnedsatta läkemedel,kostnadsfria läkemedel samt ett generellt skydd för höga sammanlagda kostnaderför läkemedel och sjukvård. Med läkemedel förstås därvid sådana varor på vilkaläkemedelsförordningen är tillämplig. Vidare gäller reglerna omprisnedsättning eller kostnadsbefrielse endast läkemedel som förskrivs pågrund av sjukdom. Under denna förutsättning kan dock såväl receptbelagda somicke receptbelagda läkemedel förskrivas på recept med läkemedelsrabatt. I motion 1984/85:368 av m.fl. anförs att -enligt nyhgen fattade beslut - receptfria läkemedel inte längre får förskrivasav läkare, vilket har medfört väsentligt ökade kostnader för exempelvispsoriatiker som behöverstora mängder mjukgörande salvor. Motionärerna begär därför i SfU1985/86:1 yrkande 3att särskilda regler för receptförskrivning skall gälla för dem som på grundav sjukdom är beroende av receptfria läkemedel. ochMaj-Lis anför i motion 1984/85:601 att psoriasissjuka har fått ökadevårdkostnader efter en införd förändring i tillämpningen Motionärerna anser det därför angeläget att socialstyrelsenfår i uppdrag att receptbelägga mjukgörande salvor och badoljorför psoriasissjuka, och de begär förslag i enlighet härmed. Såsom framgår av inledningsvis återgivnayttrande är anledningen till att salvor, krämer, badoljor m. m. inte omfattas -och heller inte har omfattats - av några läkemedelsförmåner att preparatendefinitionsmässigt inte är läkemedel. Huruvida preparaten förskrivs på recepteller inte saknar således betydelse i sammanhanget. Ett tillgodoseende avmotionernas syfte förutsätter i stället en utvidgning av lagen om begränsningav läkemedelskostnader m. m. till att avse även andra preparat än läkemedel.Utskottet är inte berett att medverka till en sådan förändring.Motionerna 368 yrkande 3 och 601 får härmed anses besvarade. Två motioner tar upp frågan om läkemedelsrabatt pårökavvänjningsmedel. I motion 1984/85:1761 av och en översyn av kriterierna för läkemedelsrabatt i syfte att sådan rabattskall utgå för rökawänjningsmedel. m. fl. begär i motion1984/ 85:1770 ett förslag om att förebyggande läkemedel i samband med tobaksmissbrukskall rabatteras på sätt som sker beträffande medel mot alkoholmissbruk. Det finns endast ett medel förrökavvänjning som är registrerat av som läkemedel. Preparatet,som är ett nikotintuggummi, är receptbelagt. Tuggummit är vidare registreratsom icke rabattberättigat läkemedel. Enligt en grundläggande princip inom försäkringen ki'a\ssjukdom för att sjukförsäkringsförmåner skall kunna utgå. Motsvarande gällerläkemedelsförmåner som endast kan utgå för läkemedel som förskrivs på grund avsjukdom. Någon förändring härvidlag vill utskottet inte medverka till, ochutskottet avstyrker bifall till motionerna 1761 och 1770. Upplysningsvis villutskottet nämna att enligt vad utskottet inhämtat uppgår kostnaden för enrekommenderad dagsdos av ovannämnda nikotintuggummi till högst , vilket ide flesta fall torde understiga kostnaden för en tobakskonsumtion medmotsvarande nikotinmängd. Prisnedsättning på läkemedel och födelsekontrollerandemedel sker genom att hälften av kostnaden . och helakostnaden därutöver vid varje expeditionstillfälle betalas av den allmännaförsäkringen. Patientens kostnad blir därigenom högst . Fr. o. m. får prisnedsättning ochkostnadsbefrielse vid varje expeditionstillfälle inte avse större mängdläkemedel än det beräknade behovet . Motionärerna i motion 1984/85:995 av m. fl.framhåller att de nya regler om läkemedelsförskrivning som gäller sedan den 1oktober 1984 visserligen innebär att kvinnor får ut p-piller vidsamma tillfälle,men att hela patientavgiften för fyra tillfällen måste erläggas. Detta SfU1985/86:1 innebär att årskostnaden för p-piller mer än fördubblats. Enligtmotionärerna finns det risk för att särskilt de unga flickorna utan egenförsörjning har svårt att betala så mycket som . vid etttillfälle och därför avstår från preventivmedlet, vilket kan öka risken föroönskade graviditeter och aborter. Motionärerna anser att det borde varamöjligt att konstruera ett rabatteringssystem så att p-piller kan bli avsevärtmindre kostsamma för flickor upp till , och de begär ett tillkännagivandeom behovet av ett sådant rabatteringssystem. har i sitt yttrande över motionen, SoU1984/85:3 y, hänvisat till sitt av godkända betänkande SoU 1984/85:11vari utskottet behandlade ett motionsyrkande med likartat syfte. Utskottetyttrade därvid följande. Den minskning av tonårsgraviditeterna och tonårsaborternasom kunnat konstateras är synnerligen glädjande och har sannolikt till stor delsin grund bl. a. i de lättillgängliga och billiga preventivmedlen. Utskottetser därför och överenskommelse om attp-piller skall få lämnas ut förbrukning som positiv. Som motionärenanfört ligger det dock en viss risk i att kostnaden för ett årsp-pillerförbrukning nu mer än fördubblats. Enligt vad utskottet inhämtat ärregeringen medveten om frågan och följer utvecklingen på området. Motionen ärdärmed tillgodosedd och påkallar inte någon åtgärd. har i sitt yttrande ingenting ytterligare attanföra. Såsom framgår av socialutskottets yttrande är den imotionen väckta frågan uppmärksammad av regeringen som också följerutvecklingen på området. Mot denna bakgrund anser sig utskottet för närvarandeinte berett att förorda ett särskilt rabatteringssystem för p-piller tillflickor . Med det anförda får enligt utskottets mening syftet medmotion 995 ändock anses vara tillgodosett. Prisnedsättning enligt lagen om begränsning avläkemedelskostnader m. m. gäller också vissa livsmedel till barn under 16 årenligt vad som finns angivet i särskild förordning. I motion 1984/85:666 av och att personer med multipla födoämnesallergier har stora utgifter förkostersättningsmedel. Motionärerna begär därför att beslutar attäven vuxna och ungdomar skall erhålla prisnedsättning vid inköp avkostersättningsmedel som förskrivits efter kvalificerad diagnostisering. I sitt av godkända betänkande SfU 1984/85:1behandlade utskottet ett motionsyrkande av samma innebörd som det nu aktuella.Utskottet hänvisade då till att fått i uppdrag att göra enallsidig kartläggning av det ekonomiska stödet till handikappade. Med hänsyntill att frågan om ekonomiskt stöd för kostnader för specialdestinera-delivsmedel rymdes inom det nämnda uppdraget ansåg utskottet att resultatet avkartläggningen borde avvaktas innan uttalade sig för någon bestämdlösning av frågan. har slutfört sitt uppdrag och har i oktober1985 till regeringen överlämnat rapporten av det ekonomiska stödettill handikappade.Av rapporten framgår bl. a. följande. Merkostnader förorsa- SfU 1985/86:1 kadeav fördyrad kost kan för dem som är ersättas genom landstingsbidrageller handikappersättning eller båda dessa stödformer kombinerat. I den månhandikappersättning eller annan skattefri ersättning ej utbetalas för att täckadessa merutgifter kan dessutom skattereduktion beviljas. Landstingsbidrag utgåri varierande omfattning för utgifter för specialdestinerad kost. Skillnadenmellan landstingen vad gäller villkoren för bidrag och storleken av dem ärpåtaglig. I allmänhet tar man hänsyn till om den enskilde kan få handikappersättningoch utgår från att merutgifter för kost och förbrukningsartiklar främst börtäckas genom denna ersättningsform. Försäkringskassorna skall i sin bedömningav beräkningsunderlaget för handikappersättning ta hänsyn till eventuellautgående landstingsbidrag. För den enskilde är det ofta svårt att få överblicköver möjligheterna till kompensation för merkostnader. Om ett landstingsbidraginnebär att merkostnaderna minskar så att handikappersättning inte kan utgåskulle det vara förmånligare för den enskilde om bidrag inte utgick. Det ärdock inte möjligt att få handikappersättning genom att avstå från ett bidragman har rätt till. För att den enskilde bäst skall kunna använda de stödformersom finns krävs att man skaffar sig kunskap om vad de innebär och vilkakonsekvenser de har för en själv. Detta är svårt för många och blir alltmerkomplicerat ju fler stödformer som utgår för samma syfte. Såsom framgår av den redovisade kartläggningen kanekonomiskt stöd för kostnader för specialdestinerade livsmedel utgå i fleraolika former. I rapporten framhålls att det är svårt för den enskilde attskaffa sig kunskap om de stödformer som finns och att det givetvis blir alltmerkomplicerat ju fler stödformer som utgår för samma syfte. Med hänsyn härtill ärutskottet - i avvaktan på beredningen av rapporten - inte berett att uttala sigför ytterhgare en stödform på sätt som begärts i motion 666. Utskottetavstyrker följaktligen bifall till motionen. Det särskilda högkostnadsskyddet, som avser såväl sjukvårdskostnadersom läkemedelskostnader, innebär att en patient som gjort 15 läkarvårdsbesökoch/eller läkemedelsinköp är befriad från ytterligare kostnader för läkarvårdeller läkemedel av räknat från första besöket ellerinköpet. Högkostnadsskyddet omfattar också kostnader för sjukvårdande behandlingarvarvid två sådana behandlingstillfällen jämställs med ett läkarvårds-besök. I motion 1984/85:1735 av och ges exempel på problem vid hanteringen av högkostnadsskyddet.Motionärerna begär därför en översyn av effekterna av högkostnadsskyddet isyfte att bl. a. säkerställa skyddet för dem som drabbas av ökade kostnader pågrund av sjukdom och fördyrade läkemedelsinköp. I de inledningsvis redovisade remissyttrandena hänvisastill det uppföljningsarbete inom läkemedelsområdet som pågårinom , varvid också högkostnadsskyddet kommer att utvärderasi bl. a. ekonomiskt, försäkringsmässigt och administrativt hänseende. Enligt vad utskottet inhämtat beräknas resultatet av deninom gjorda utvärderingen av högkostnadsskyddet kunnaredovisas Utskottet delar remissinstansernas uppfattning att nämnda SfU 1985/86:1utvärdering bör avvaktas och är således inte berett att förordaen översyn av högkostnadsskyddet på sätt som begärts i motion 1735. 1. beträffandeläkemedelsrabatt på mjukgörande salvor m. m. attriksdagen avslår motion 1984/85:368 yrkande 3 och motion 1984/85:601, 2. beträffandeläkemedelsrabatt på rökavvänjningsmedel attriksdagen avslår motionerna 1984/85:1761 och 1984/85:1770, 3. beträffande ettsårskilt rabatteringssystem för p-piller att avslår motion1984/85:995, 4. httxiAianåe,prisnedsättning för kostersättningsmedel att avslår motion1984/85:666, 5. beträffande enöversyn av högkostnadsskyddet att avslår motion 1984/85:1735. Närvarande: (), (), MargaretaAndrén (fp), (), (), (),(), (), (), (), Margö (vpk), (), (), AllanÅkerlind (m) och i (m). Ett särskilt rabatteringssystem för p-piller (mom .3) Margö (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjarmed "Såsom framgår" och slutar med "vara tillgodosett. "bort ha följande lydelse: Såsom framhållits i motionen finns det en risk för attsärskilt unga flickor utan egen försörjning har svårt att skaffa fram så mycketsom . för inköp av ett årsbehov av p-piller ochdärför avstår från preventivmedlet. Detta kan i sin tur innebära ökad risk föroönskade tonårsgraviditeter och aborter. Av socialutskottets yttrande framgåratt regeringen är medveten om frågan och följer utvecklingen på området. Dettaär dock enligt utskottets mening inte tillräckligt. Man bör inte vänta med attsätta in åtgärder tills antalet tonårsaborter redan har ökat utan åtgärder måste vidtas i preventivtsyfte. Utskottet anser att en lämplig sådan åtgärd SfU 1985/86:1 skullevara att införa ett särskilt rabatteringssystem för p-piller till flickor under20 år. Vad utskottet med bifall till motion 995 således anfört bör gesregeringen till känna. delsatt utskottet under moment 3 bort hemställa 3.beträffande ett särskilt rabatteringssystem för p-piller att medbifall till motion 1984/85:995 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Prisnedsättning för kostersättningsmedel (mom. 4) och (båda c) anför: Denkartläggning som gjorts av utvisar att merkostnaderförorsakade av fördyrad kost kan ersättas genom landstingsbidrag och/ellerhandikappersättning. Vidare kan - om skattefri ersättning ej utbetalas -skattereduktion beviljas. Beträffande landstingsbidragen anförs attskillnaderna är stora mellan landstingen såväl när det gäller villkoren förbidrag som storleken av dem. I rapporten framhålls också att den enskilde, föratt på bästa sätt kunna tillvarata sin rätt, måste skaffa sig kunskap om deolika stödformerna och vilka konsekvenser de har för honom själv. Enligtvår mening har nuvarande system med flera olika stödformer stora brister. Detställer för stora krav på den enskilde, och vidare är det mycketotillfredsställande när ersättningen varierar mellan skilda delar av landet.Dessa brister har dock, som ovan nämnts, uppmärksammats i handikapprådetskartläggning, och vi förutsätter att beredningen av denna kommer att leda tillatt bristerna avhjälps. Med hänsyn härtill avstår vi nu från något yrkande ifrågan. SfU1985/86:1 Bil. omrabattering av p-piller i vissa fall harberett socialutskottet tillfälle att yttra sig över motion 1984/85:995 av BeritLöfstedt m. fl. (s)om rabattering av p-piller i vissa fall. 1 motionen hemställs att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna behovet av ettrabatteringssystem avseende p-piller för flickor upp till . Motionärernaframhåller att de nya regler om läkemedelsförskrivning som gäller sedan den 1oktober 1984 visserligen innebär att kvinnor får ut p-piller vidsamma tillfälle, men att hela patientavgiften för fyra tillfällen måsteerläggas. Detta innebär att årskostnaden för p-piller mer än fördubblats.Enligt motionärerna finns det risk för att särskilt de unga flickorna utan egenförsörjning har svårt att betala så mycket som upp emot . vid etttillfälle och därför avstår från preventivmedlet, vilket kan öka risken föroönskade graviditeter och aborter. Motionärerna efterlyser ettrabatteringssystem som gör att p-piller blir avsevärt mindre kostsamma förflickor upp till . Utskottet behandlade ett motionsyrkande med likartat syftei sitt av godkända betänkande 1984/85:11 om familjeplanering ochabort. Utskottet underströk då att en god och lättillgängligpreventivmedelsrådgivning är av stor betydelse för att hålla abortfrekvensennere. Utskottet yttrade vidare följande. Den minskning av tonårsgraviditeternaoch tonårsaborterna som kunnat konstateras är synnerligen glädjande och harsannolikt till stor del sin grund bl. a. i de lättillgängliga och billigapreventivmedlen, Utskottet ser därför ochriksförsäkringsverkets överenskommelse om att p-piller skall få lämnas ut förett års förbrukning som positiv. Som motionären anfört ligger det dock en vissrisk i att kostnaden p-pillerförbrukning nu mer än fördubblats.Enligt vad utskottet inhämtat är regeringen medveten om frågan och följerutvecklingen på området. Enligt utskottets mening varmotionen därmed tillgodosedd och påkallade inte någon åtgärd. har ingenting ytterligare att anföramed anledning av den aktuella motionen.