bet · G901FiU27 · 1985-12-31 00:00:00 — om inrättande av sedeldepåer för hos postverket(förs. 1985/86:22) I detta betänkande behandlar utskottet en framställningfrån riksbanksfullmäktige med begäran om att få inrätta ett begränsat antalsedeldepåer utöver de båda som redan finns i och . De nyasedeldepåerna skall ersätta kassakontor i , ochKalmar som föreslås bli nedlagda. Enligt tidigare beslut skall riksbankenskontor i läggas ned och flyttas till . Fullmäktige anser nuatt det planerade kassakontoret i inte bör komma till stånd. Utskottet biträder fullmäktiges förslag och avslår tremotioner som väckts i ärendet. Mot beslutet har kommunisternas företrädarei utskottet reserverat sig. 1 1985/86. Inledning FiU 1985/86:27 I detta betänkande behandlar utskottet riksbanksfullmäktiges förslag (1985/86:22) om inrättandeav sedeldepåer för hos postverket samt de med anledning av förslagetväckta motionerna 1985/86:508 av (), 1985/86:509av i m. fl. (vpk), 1985/86:510 av . (s). Riksbanksfullmäktige hemställer att måttegodkänna att bedriver verksamhet genom sedeldepåer och utövernuvarande två depåer inrättar ytterligare ett begränsat antal sådana depåer. Depåverksamheten innebär att postverket håller en depå avsedlar för räkning. Depåerna står till förfogande för post ochbanker som där får sätta in och hämta ut sedlar. Sedlar som finns inneliggandei depåerna anses som insatta i . Någon sedelvård bedrivs inte viddepåerna. I den mån inlämnade sedlar inte anses kunna återanvändas utanföregående sortering och kontroll transporteras de till närliggande riksbankskontorför uppräkning och sortering. fylls depån på från riksbankskontoret. I motion 508 av () hemställs att riksdagensom sin mening ger riksbanksfullmäktige till känna vad i motionen anförts omriktlinjer för god sedelvård sedan sedeldepåerna inrättats. Då en god sedelvård är viktig för såväl banker och postsom för allmänhet är det enligt motionären angeläget att utarbetarklara riktlinjer för hur hantering och makulering av skadade och defekta sedlarskall ske även i fortsättningen. I motion 509 av i m. (vpk) hemställs att med avslag på förslag 1985/86:22 som sin meningger fullmäktige i till känna vad som i motionen anförs om enutvärdering av sedeldepåverksamheten. Motionärernas uppfattning är att en ingående granskningbör göras av depåsystemet med hänsyn till den kraftiga kritik som riksbankenspersonalorganisationer riktat mot den hittillsvarande utvärderingen. I motion 510 av m. fl. (s) hemställs attriksdagen som sin mening ger till känna vad som i motionen anförtsom behovet av bevarande av lokal verksamhet i regi inomSödermanlands län. Motionärerna påpekar att om skulle besluta enligtfullmäktiges förslag kommer kontoret i att stängas ochdärmed kommer varken kassakontor eller sedeldepå att finnas i Södermanlandslän. FiU 1985/86:27 nuvarande regionala organisation lades fastvid 1982/. beslöt då att skulle ha åttaregionkontor och att det under dessa skulle finnas högst 14 kassakontor. Enligtbeslutet skulle man också på två orter bedriva försök med postala sedeldepåersom ett komplement till egen kontorsorganisation. överlät åt att bestämmalokaliseringen av kontoren och depåerna. Fullmäktige har därefter beslutat attriksbanken skall vara representerad på följande 24 orter utanför . Trots att förhållandevis förflutit sedanomorganisationen finns det enligt fullmäktige en rad skäl som talar för att detbefintliga antalet kassakontor begränsas och att ytterligare några sedeldepåerinrättas. De skäl som talar för en sådan omprövning är bl. a. attinvesteringskostnaderna för nya kontorslokaler har utvecklats mycketogynnsamt. Verksamheten bör därför koncentreras till ett något färre antalkontor, anser fullmäktige. Därtill kommer att en övergång till maskinellsedelhantering kräver en viss minimistorlek på kontoren. En sådanrationalisering, som är kraftigt kostnadssänkande, motverkas av att flera avkontoren har en sedelinströmning som inte når upp till denna minimigräns.Detta förhållande liksom den omständigheten att sedeltransporterna numera skermed bättre skydd gör att det finns ytterligare anledning att på nytt prövabehovet av antalet kontor. På grund av brister i säkerhet och arbetsförhållanden bör,enligt fullmäktige, kassakontorsverksamhet inte bedrivas i befintliga lokaleri , och . Fullmäktige framhåller vidare att det med hänsyntill de betydande investeringskostnaderna inte bör förekomma någon nybyggnationför kassakontor annat än i de fall som kan anses odiskutabla. Detta är intefallet för de aktuella orterna påpekar fullmäktige, som förordar att man iställetinrättar sedeldepåer på dessa platser. FiU 1985/86:27 Kontoret i skall enligt tidigare beslut avfullmäktige läggas ned och ersättas med ett kassakontor i . Fullmäktigeanser emellertid nu att nyetableringen i bör utgå då kontoret skullebli ett av de allra minsta. Dessutom finns andra kontor på nära håll. Om inte kan erhålla långtidskontrakt pånuvarande kontorslokaler i bör någon upprustning av dessa lokalerej ske. Istället bör enligt fullmäktige i ett sådant läge även dettakassakontor ersättas med en sedeldepå. Utskottet får för egen del anföra följande. När riksdagendrog upp riktlinjerna för den nuvarande organisationen diskuterades ingåendemöjligheterna att inrätta sedeldepåer av det nu aktuella slaget. I det betänkande som låg till grund för beslutet - FiU1982/83:27 -konstaterade finansutskottet att både kassakontor och sedeldepåerinnebar klara säkerhetsmässiga fördelar. Mot den extra säkerhet som kundevinnas genom kassakontor på grund av att man där bedriver sedelvård måsteenligt utskottets mening ställas att kassakontor dels är betydligt merpersonalkrävande och sålunda föranleder relativt sett högre driftskostnader,dels är beroende av att upptagningsområdena inte är för små för att kontorenskall kunna fungera störningsfritt och rationellt. Alltför många småupptagningsområden skulle dessutom motverka en framtida övergång tillmekaniserad sedelvård ansåg utskottet, som ej heller hade något att erinra motatt postverket skulle driva dessa depåer för räkning. Tvärtom sågutskottet detta närmast som en bekräftelse på den roll som postverket redanhade i fråga om den regionala sedeldistributionen. Utskottet ställde sig alltså positivt till tanken påpostala sedeldepåer. Sådana depåer, öppna även för banker, hade emellertid dåännu inte prövats praktiskt. Utskottet föreslog därför att en eventuellutbyggnad av ett depåsystem skulle föregås av en försöksverksamhet och attriksbanksfullmäktige efter avslutat försök skulle underställa ettförslag till lösning. beslutade i enlighet med utskottets förslag. I motion 509 av i m. (vpk) begärs att skall avslå riksbanksfullmäktiges framställning.Dessutom vill motionärerna att depåsystemet skall granskas ingående motbakgrund av den kritik som personalorganisationerna vid har riktatmot den hittillsvarande utvärderingen. Utskottet vill med anledning härav erinra om attriksbanksfullmäktige i enlighet med det tidigare riksdagsbeslutet avser attsenare lämna en mer fullständig redogörelse för försöksverksamheten medsedeldepåer. Man skall då bl. a. redovisa om försöken givit sådana erfarenheteratt det kan finnas anledning att gå vidare och inrätta ytterligare ett stortantal depåer. Dessa synpunkter kommer fullmäktige att redovisa i sinförvaltningsberättelse för . Vad frågan nu gäller är om skall fullföljanybyggnadsprogrammet på samtliga de orter där man är eller har planer påatt vara representerad med egna kontor. Gör man det får man en organisation därvissa kontor skulle få så små upptagningsområden att de saknar förutsätt- ningar föratt kunna bedriva en rationell sedelvård med maskinell utrustning. Om man å andra sidan avstår från att i alla delar bygga utden egna kontorsorganisationen enligt tidigare planer kan göra betydandebesparingar i form av såväl lägre investeringskostnader som sänkta driftskostnader.Dessutom skulle övriga riksbankskontor i ett sådant läge erhålla en ökadsedelinströmning, vilket skulle bredda basen för deras verksamhet. En begränsning av antalet kassakontor är, som utskottetser det, möjlig att genomföra eftersom det numera finns ett fungerandealternativ i sedeldepåerna. Kundernas, dvs. postens och bankernas, primärabehov av att kunna hämta ut och sätta in sedlar kan därmed tillgodoses. Visserligenhar full verksamhet vid de båda försöksdepåerna pågått endast en begränsad tid,men erfarenheterna är, enligt fullmäktige, fullt tillräckliga för att man skallkunna gå vidare och inrätta de föreslagna depåerna. Fullmäktige framhållerockså att det har kunnat konstateras, att tidigare uttalade farhågor omkassakontoren i väsentliga avseenden inte har besannats. Antalet sedeltransportermellan sedeldepå och regionkontor är sålunda begränsat och sedelkvaliteteninom depåernas försörjningsområden inger inte farhågor. finns inteheller anledning att räkna med kvalitetsproblem så länge antalet depåer ärbegränsat. Genom att ersätta kassakontoren i , ochKalmar med sedeldepåer samt att avstå från det planerade kontoret i investeringar som inkl. ränta kan uppskattas tilltotalt ca 90-95 milj. kr. Därtill kommer en betydande sänkning avdriftskostnaderna även sedan hänsyn tagits rill de ökade kostnader som uppstårvid kontor där man får ta emot sedlar från de nya depåerna. Eftersom dessa mycket betydande besparingar kan göras utanatt postens och bankernas krav på tillgänglighet eftersatts i nämnvärd gradanser utskottet att fullmäktiges förslag bör genomföras. Utskottet avstyrkermed hänsyn härtill motion 509 av i m. fl. (vpk). Enligt fullmäktige torde ett genomförande av förslagetinte kunna ske utan uppsägning av personal. När ett kontor läggs ned sägs allpersonal som inte kunnat omplaceras enligt trygghetsavtal m. m. upp på grund avarbetsbrist. Utskottet förutsätter att vidtar åtgärder för att istörsta möjliga utsträckning underlätta omställningen och att statensarbetsmarknadsnämnd (SAMN) engageras i detta arbete. Nyköpingskontoret skall enligt tidigare beslut avfullmäktige läggas ned och ersättas av ett kassakontor i . FörEskilstunas del innebär det nu aktuella förslaget ingen förändring då det därfinns varken kassakontor eller sedeldepå. Eftersom andra riksbankskontor finnspå nära håll föreligger enligt utskottets mening inte anledning att behållanågon lokal verksamhet i regi i utöver denmynttillverkning som kommer att bedrivas i . Utskottet kan mot dennabakgrund inte biträda yrkandet i motion 510 av m. fl. (s). I motion 508 av () framhålls betydelsen avatt en god sedelvård upprätthålls även efter det att ytterligare sedeldepåerinrättats. Motionären anser att det är viktigt att inlämnade sedlar kanåteranvändas eftersom deras omloppstid därmed förlängs, vilket bidrar till attminska kostnaderna för Detta får dock ej ske på bekostnad av en försämrad FiU 1985/86:27sedelvård, anser motionären. Utskottet vill i likhet med motionären understryka viktenav en god sedelvård. Helt naturligt vill såväl post som banker kunna få ut nyaeller av kontrollerade sedlar. Såsom motionären framhåller äremellertid en direkt återanvändning av inlämnade sedlar önskvärd eftersomkontrollen är kostnadskrävande. Ett visst mått av återanvändning av sedlar utanföregående kontroll bör därför eftersträvas. Av fullmäktiges framställningframgår att har planer på att införa ett system enligt vilket gradenav återanvändning och formerna därför avtalas mellan och postenresp. Eventuellt skall detta ske med stöd av lämplig taxesättning. I övrigt kommer med vissa intervall liksomhittills att till närmast belägna riksbankskontor föra över de sedlar som postoch banker lämnat till en sedeldepå för uppräkning och kontroll i olikaavseenden. Utskottet utgår från att därvid kommer att upprätthållaen god kvalitet på sedelvården. Något särskilt tillkännagivande i denna frågatill fullmäktige är mot denna bakgrund inte nödvändigt. Motion 508 avstyrksdärför. 1. beträffandesedeldepåer m. m. attriksdagen med bifall till förslag 1985/86:22 och med avslag på motion1985/86:509 godkänner att bedriver verksamhet genom sedeldepåer ochutöver nuvarande två depåer inrättar ytterligare ett begränsat antal sådanadepåer, 2. beträffande lokal verksamhet i riksbankensregi inom lands län attriksdagen avslår motion 1985/86:510, attriksdagen avslår motion 1985/86:508. Närvarande: (), (), RolandSundgren (s), (), (), . Åsling (c), BoSödersten (s), (), (), (), (), (), i (vpk), ArneKjörnsberg (s) och (). Reservation Fiu 1985/86:27 i (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 3 börjar med"Trots att" och på s. 6 slutar med "avstyrks därför" bortha följande lydelse: Försöksverksamheten skulle vara tidsbegränsad. Den skulleföljas systematiskt av i samverkan med post, banker,rikspolisstyrelse och brottsförebyggande rådet (BRÅ). I avvaktan på en sådanutvärdering skulle, enligt uttalande, beslut om reguljär verksamhetmed sedeldepåer anstå. Det förutsattes också att riksbanksfullmäktige efteravslutad försöksverksamhet skulle återkomma till i frågan. Fullmäktige begär nu att försöksverksamheten vid de bådasedeldepåerna i och skall permanentas. Dessutom föreslårman att skall få inrätta ytterligare ett begränsat antal sådanadepåer. De nya depåerna skall ersätta kassakontoren i , ochKalmar, vilka alla föreslås bli indragna. Vidare vill fullmäktige, i strid mottidigare beslut, inte bygga ett kassakontor i . Utskottet får med anledning härav anföra följande. Den avriksdagen begärda försöksverksamheten har ännu inte avslutats. Trots dettabegär fullmäktige att sedeldepåverksamheten inte bara skall permanentas utanockså byggas ut. Visserligen har antalet sedeltransporter mellan försöksdepåernaoch de närbelägna riksbankskontoren inte blivit av den omfattningen som mantidigare befarade. Sedelkvaliteten inom depåernas upptagningsområden sägs inteheller inge farhågor. Det kan dock sättas i fråga om man, såsom fullmäktigehävdar, redan nu har tillräckliga erfarenheter för att kunna gå vidare ochinrätta ytterligare depåer. Såsom framgår av motion 509 av iHallstahammar m.fl. (vpk) finns det alltjämt en rad oklarheter kring depåernasverksamhet. Personalorganisationerna vid anser att denhittillsvarande utvärderingen är otillfredsställande. Det hävdas att faktorersom internkontroll, sedelförfalskningar, utlämning av ouppräknade sedlar,transport- och säkerhetsfrågor m.m. borde ha granskats närmare innan beslut tasom ytterligare förändringar av den organisation som finns. Utskottet delardenna bedömning. Det finns, som utskottet ser det, inte anledning att avvikafrån tidigare uttalande om att reguljär verksamhet med depåer skallanstå tills en utvärdering föreligger. Även bortsett från dessa synpunkter kan enligt utskottetsmening principiella invändningar riktas mot att annan än själv haratt ta hand om sedlar som anses vara insatta eller inneliggande i riksbankensvalv. Enligt lag åvilar det att tillhandahålla sedlar och mynt. 13 § regeringsformen föreskrivs rent utav att endast har rättatt utgiva sedlar. Det kan sättas ifråga om detta grundlagsenligt givna ansvarkan anförtros en av kunder, såsom posten. Utskottets uppfattning är att en ingående granskning börgöras av depåsystemet med hänsyn till den kraftiga kritik sompersonalorganisationerna riktat mot utvärderingen. Utskottet delar sålunda denbedömning som görs i motion 509 och förordar att avslårriksbanksfullmäktiges framställning. Utskottets ställningstagande innebärsamtidigt att de yrkanden som förs fram i motionerna 508 och 510 blirtillgodosedda. Även dessa motioner avstyrks därför. delsutskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: FiU 1985/86:27 1. beträffande sedeldepåer m. m. att med bifalltill motion 1985/86:509 avslår förslag 1985/ 86:22 om verksamhetgenom sedeldepåer samt som sin mening ger fullmäktige i till kännavad utskottet anfört om utvärdering av sedeldepåverksamheten.