bet · G901FiU5 · 1985-12-31 00:00:00 — - att anmälda fel alltidbehandlas utan dröjsmål och att de registrerade alltid underrättas om orsakentill att en felanmälan inte kan utredas och åtgärdas , - att den registrerade fårupplysning om sin rätt till skadestånd enligt 23 § datalagen eller att anmälankan ske tiH justitiekanslern () enligt skadeståndslagen, - att allmänheten underrättas omvilka personregister myndigheten för, - att rutinen förtillämpningen av 10 § datalagen är utformad så att lagenligt begärda registerbeskedexpedieras utan dröjsmål och utan att orsaka - att myndigheten fortlöpandefullgör sin förteckningsskyldighet enligt sekretesslagen och datalagen, - att hålla chefen förmyndigheten underrättad om de problem som framkommer vid myndighetenstillämpning av datainspektionens råd. Imotion 1985/86:26, yrkande 1 har yrkats avslag på propositionen. Det anfördainnebär att utskottet avstyrker motionsyrkandet i den del det tar sikte påutskottets beredningsområde. Fråganom felaktiga databeslut och dess konsekvenser för den enskilde tas upp imotionerna 1984/85:452, yrkande 11 av m.fl, (m) och 1493, yrkande1 av m. fl, (fp). Vissa andra frågor som har samband medregisteransvaret och rätten till registerutdrag behandlas i motionerna1984/85:1493, yrkande 2 och 2717, yrkandena 1 och 6 av (). Denu redovisade av datainspektionen utfärdade anvisningarna får tillsammans meddet uppdrag som i hithörande frågor lämnats data- och offenthghetskommitténanses tillgodose nu berörda motionsyrkanden. Motionerna1984/85:572 av och 1493, yrkande 4 av m.fl, (fp)samt motionerna 1985/86:25, yrkande 3 av och (bådafp) och 26, yrkande 7 av () behandlar frågor med anknytningtill offentlighetsprincipens tillämpning på ADB-material, Dessa frågor harvarit föremål för utredning tidigare och lett till vissa ändringar itryckfrihetsförordningen (prop. 1981/82:37, KU 1981/82:21). Mångaproblem kvarstår emellertid när det gäller att tillämpa reglerna om allmännahandlingars offentlighet på datalagrat material. Dessa problem skall somframgår av det föregående utredas av data- och offentlighetskommittén, somdärvid är oförhindrad att föreslå de gmndlagsändringar som den anser befogade.Utskottet anser att kommitténs förslag bör avvaktas och förordar attmotionsyrkandena anses besvarade härmed. Vadnu sagts om att arbetet i data- och offentiighetskommittén bör avvaktas gäller enligt utskottets mening också de problem som vållas av samköming av olika dataregbter - motionerna 1984/85:1177 av () och (), 1493, yrkande 3 av 72 m. fl. (fp), 2232, yrkande1 av m. fl. (m) och 3243, yrkande 1 av FiU 1985/86:5 (båda m) samt 1985/86:23, yrkande 1 av . 1 m.fl. (m) - kraven på begränsningar i uppgiftslämnandet tillmyndigheter-motionema 1984/85:2232, yrkandena 2 och 3 av m.fl.(m), 2717, yrkandena 3 och 5 av () och 3243, yrkandena 2 och 3,1985/86:23, yrkandena 2 och 3 samt 26, yrkande 5 av () - samtmyndigheternas försäljning av datauppgifter -motionerna 1984/85:2718 och1985/86:26, yrkande 6, båda av (). Detsamma gäller motion 2717,yrkande 2 om andra sökbegrepp än personnummer och yrkande 4 om olikavälfärdssystems inverkan på den enskildes integritet, motion 1984/85:3244,yrkande 2 av m.fl. (m) i den del som avser integritetsskyddetsamt motion 1985/86:25, yrkande 1 av och om ettökat skydd för den personliga integriteten. Samtliga dessa motioner får såledesanses besvarade med hänvisning till data- och offentiighetskommitténs arbete. Utskottetvill beträffande myndigheternas uppgiftsinsamlande tillägga att såvälkonstitutionsutskottet som finansutskottet i tidigare sammanhang framhållit attdet självfallet bör vara en utgångspunkt för alla myndigheter att så långtmöjligt begränsa uppgiftsinsamlandet (KU 1984/85:29, FiU 1984/ 85:6 y). Imotion 1984/85:2717, yrkande 7, begärs ett tillkännagivande till regeringen avinnebörd att regeringen bör vara mindre generös med dispenser fördatasamkörningar än vad som varit fallet. Enligt motionen harregeringen vid ett antal tillfällen gett tillstånd till datasamkörningar istrid mot datainspektionens beslut. Under1983/behandlade utskottet vid sin granskning av regeringen bl.a, regeringens handläggning av vissa datafrågor. Utskottet uttalade därvid isitt av godkända granskningsbetänkande (KU 1983/84:30 s. 27) atttillstånd till samköming i vissa granskade fall fick ses som en icke avseddfördjupning av det statliga person- och adressregistret (SPAR).Regeringsbesluten i fråga var därför enligt utskottets mening betänkliga frånintegritetssynpunkt. Utskottet, som har för avsikt att också fortsättningsvisbevaka regeringens praxis i dataärenden, anser det inte i förevarandesammanhang påkallat med något tillkännagivande av den innebörd som föreslås imotionen. Utskottet vill också erinra om det arbete som enligt vad somredovisats i det föregående pågår inom data- och offentlighetskommittén.Motionsyrkandet får anses besvarat härmed. Imotion 1984/85:2749, yrkande 1 och 3245, yrkande 2. båda av m.fl. (c) begärs ett tillkännagivande till regeringen av innebörd att nya reglereller nya "tillämpningar" baserade på personnummer, samkör-ning avdataregister m. m. inte bör införas innan data- och offentlighetskommitténsförslag föreligger. mening är det knappast möjligt eller ens lämpligt att generellt"låsa" tillämpningen av datalagen och hithörande lagstiftning ellerny lagstiftning . Utskottet förutsätter dock att såvälregeringen som övriga tillämpande myndigheter noggrant bevakar integritetsproblemen.Att så är fallet bestyrks enligt utskottets mening av de uttalandenkring integritetsfrågorna som görs i förevarande proposition. FiU1985/86:5 Med det anförda avstyrks motionsyrkandena. Enligt motion 1984/85:2232, yrkande 4 av m.fl. (m), motion 1984/85:3243, yrkande 4 av m. fl. (m) och motion1985/86:23, yrkande 5 av m.fl. (m) bör regeringsrätten och interegeringen vara besvärsinstans vid talan mot datainspektionens beslut enligtdatalagen (1973:289), kreditupplysningslagen (1973:1173) och inkassolagen(1974:182). Ett motionsyrkande med samma innehåll prövade utskottet vid 1984/85års (KU 1984/85:7). Utskottet konstaterade att föredragandestatsrådet vid datalagens tillkomst 1973 uttalat viss sympati för attöverprövningen skulle ligga hos regeringsrätten men att han på grund av denpolitiska betydelse som datainspektionens beslut hade dock stannat för attförorda regeringen som besvärsinstans. Utskottet förklarade sig dela bedömningenatt datainspektionens beslut ofta hade betydande politiska inslag och ansåg detdärför motiverat att behålla regeringen som besvärsinstans. Utskottet harfortfarande samma uppfattning i frågan och avstyrker således motionsyrkandena. I motion 1985/86:24 av () begärs ensnabb lagreglering av dataanvändningen i arbetslivet. Det framhålls i motionenatt datatekniken medför alltmer avancerade övervakningssystem för att upptäckastörningar i produktionen. innebär detta mycket ingående analyser av individernasarbete och spilltider, t. ex. registrering av toalettbesök, närgångnaprestationsmätningar, samtal med arbetskamrater o. d. En motion med motsvarande frågeställning behandladekonstitutionsutskottet i förra årets databetänkande (KU 1984/85:7). Utskottetframhöll då att dataeffektutredningen i sitt slutbetänkande (SOU 1984:20)berörde problem som sammanhänger med datatekniken och de anställdas integritet.Bl. a. förordade utredningen en viss skärpning av datalagen för att tillgodoseintegritetsbehoven. I förevarande proposition (s. 97)uttalar arbetsmarknadsministern med anledning av en skrivelse från följande i frågan: Enligt min mening är frågan om arbetstagarnasintegritetsskydd i samband med införande av ny teknik i hög grad en fråga ommedbestämmande vid förändringar av arbetets organisation. Det är därmed iförsta (hand genom förhandlingar och avtal som lösningar skall sökas på problemav den art som förbundet tar upp. Medbestämmandeavtal har också träffats församtliga sektorer av arbetsmarknaden och för vissa branscher gäller särskildaavtal om införande av ny teknik. I de frågor som ligger vid sidan om|datalagenär det naturligt att eventuella kompletteringar görs i avtal av nämntslag. Jag delar förbundets uppfattning om behovet av ytterligare forskning ochutvecklingsarbete rörande integritetsaspekterna vid införandet av ny teknik. Som utskottet uttalade är det viktigaintegritetsproblem som det här är fråga om. System som leder till långtgående kontroll av de anställda bör givetvis inte få förekomrna. Om de av arbetsmarknadsministern anvisade vägama inte kan ge resultat får givetvis andra sätt prövas. Lagstiftning kan därvid bli nödvändig. Med det anförda får motionen anses besvarad. I motion 1985/86:25, yrkande 2 av Bjöm och (båda 74 fp) begärsbeslut av om att arbete på ett centralt FiU1985/86:5 slutenvårdsregister bör upphöra i avvaktan på data- ochoffentlighetskom- Bil. 1 mittens förslag. Även motion 1985/86:26, yrkande3 av () behandlar ifrågavarande register. Justitiekanslern () har anförtbesvär över datainspektionens beslut , vari socialstyrelsengetts tillstånd att inrätta och föra personregister, "slutenvårdsregistretför hela riket". Regeringen har ännu inte prövat ärendet. Med anledning avatt JK i sina besvär begärt att regeringen skall meddela verkstälHghetsförbud harsocialstyrelsen underrättat regeringen att den tills vidare inte avser attinrätta registret. Data- och offentlighetskommittén har till uppdrag attockså utreda de integritetsproblem som föreligger inom sjukvården. Mot bakgrund av det anförda får enligt utskottets meningförutsättas att frågan om det aktuella registret inte tas upp förrän data- ochoffentlighetskommitténs förslag föreligger. Med det anförda fårmotionsyrkandena anses tillgodosedda. Även den i motion 1985/86:26, yrkande 4 upptagna frågan omrätt att begära att den egna patientjournalen inte förs på data får ansesomfattas av kommitténs uppdrag. Motionsyrkandet bör anses besvarat härmed. Avslutningsvis vill utskottet något kommentera frågorna omden mera övergripande bevakningen av utvecklingen på dataområdet. Det är frågorsom berörs i flera motioner. Konkreta yrkanden härom finns i första hand imotionerna 1984/85:2749, yrkande 2 och 3245, yrkande 1 båda av , (c). Som uttalas i propositionen griper datafrågorna in på nästanalla samhällsområden. Vikten av att det från statsmakternas sida skapasinstrument som gör det möjligt att följa utveckhngen kan därför inte nogunderstrykas. Datadelegationen har haft detta som sin huvuduppgift. Häri haringått att främja kunskapsinhämtande på området och att uppnå en positivutveckling av dataanvändningen i samhället under demokratisk styrning ochkontroll. Dessa uppgifter skall enligt propositionen övertas av enstatsrådsgrupp, biträdd av en referensgrupp som representerar de politiskapartierna, myndigheterna, näringslivet och arbetsmarknadens parter. Enligt utskottets bedömning bör det finnas möjligheter fören så allsidigt sammansatt grupp med representanter för regeringen i ledningenatt finna effektiva former för denna viktiga verksamhet. Det får förutsättasatt gruppen ges tiUräckliga resurser för att kunna uppnå meningsfulla resultat. Med det anförda får de nu aktuella motionsyrkandena ansesbesvarade: Yrkande 3 i motion 3245 om bibehållande av datadelegationenavstyrks. Närvarande:Olle (), (), 1985/86:5(fp), (), (), Hans Nyhage (m), . 1 Tliun (s), i (m), (), (), (vpk), (), (), IngelaMårtensson (fp) och (). Hans Nyhage, i och (alla m) anser att utskottet beträffande avslag på propositionen bort anföra följande: De uttalanden i propositionen som berör utskottetsberedningsområde - dvs. i första hand integritetsfrågorna - innehåller ingakonkreta förslag. Den attityd som uttalandena ger uttryck för visar attregeringen anser frågan om den enskildes integritet vara en avvägningsfråga.Mycket långtgående integritetskränkningar skulle således bli möjliga om samhälletsintresse kräver det. En sådan inställning kan inte accepteras. mening får inte samhällsintressena drivas så långt att den enskildamänniskans berättigade krav på personlig frihet och okränkbarhet sätts åsido.Utskottet behandlar i ett särskilt betänkande behovet av ett i regeringsformenstadgat integritetsskydd. Med det anförda anser utskottet att uttalandena ipropositionen i berörda delar inte kan godtas. Utskottet tillstyrker såledesmotion 1985/86:26, yrkande 1 av , i den del den hänför sig tillutskottets beredningsområde. beträffande begränsningar i myndigheternasuppgiftsinhämtande bort anföra följande Flera motioner tar upp frågan om begränsningar iuppgiftslämnandet till statliga myndigheter. Enligt utskottets mening är detta ett område som hittillsinte ägnats tillräcklig uppmärksamhet av statsmakterna. Det är uppenbart attmånga statliga myndigheter påtar sig en avsevärd överinsamling av uppgifter.Det är enligt utskottets mening nödvändigt med en skärpt praxis så att en meringående prövning av behovet av uppgifterna sker innan beslut fattas ominsamling och lagring av data om enskilda medborgare. Dessa frågor måstebedömas vara av en sådan vikt att de bör anförtros åt en särskilt utsedddelegation. Utskottet tillstyrker därför motionerna 1984/85:2232, yrkandena 2och 3 och 2717, yrkandena 3 och 5 samt 1985/86:23, yrkandena 2 och 3 och 26,yrkande 5. beträffande besvärsinstans vid besvär överdatainspektionens beslut Enligt motionerna 1984/85:2232 och 3243 samt 1985/86:23bör regeringsrätten och inte regeringen vara besvärsinstans vid besvär överdatainspektionens beslut. Viddatalagens tillkomst uttalade föredragande statsrådet viss sympati för 76 attöverprövningen skulle ligga hos regeringsrätten, men ansåg dock att datainspektionensbeslut hade sådan politisk betydelse både när det gällde FiU 1985/86:5 attförebygga risker för otillbörliga intrång i personlig integritet och närdet Bil. 1 gällde att göra avvägningar mot samhällsekonomiska intressenatt regeringen (Kungl. Maj:t) borde vara besvärsinstans. Enligt utskottets mening talar starka skäl för att flyttabesvärsprövningen av ifrågavarande ärenden till regeringsrätten, som med hänsyntill sin övriga verksamhet har särskild kompetens att bedöma frågorna. Det får också enligt utskottets mening anses olämpHgt attfrågor om mänskliga fri- och rättigheter, dit besvär över datalagen kan höra,bhr föremål för bedömningar av regeringar med växlande politiska åsiktsinriktningar.Genom att lägga besvärsprövningen hos regeringsrätten undviker man varjeantydan till misstanke om att ovidkommande synpunkter tillåtits påverkaavgörandet av ett besvärsärende på ifrågavarande område. Motionerna bör därförbifallas i nu aktuella delar. och (båda c) samt NilsBerndtson (vpk) anser att utskottet beträffande frågan om att avvakta data- ochoffentiighetskommitténs arbete bort anföra följande I ett par motioner begärs ett tillkännagivande tillregeringen av innebörd att nya regler eller nya tillämpningar, baserade påpersonnummer, samköming av dataregister m, m. inte bör införas innan data- ochoffentiighetskommitténs förslag föreligger. Som framhållits i det föregående ingår alla viktigaintegritetsfrågor i data-och offentlighetskommitténs uppdrag. Detta uppdrag fårbl. a. ses som ett försök att få ett samordnat grepp av och söka lösningar tiUde problem som användningen av ADB skapat på detta område. Som anförs imotionerna är det därför angeläget att medan utredningen pågår ingen nyintegritetskränkande praxis tillämpas eller nya regler tillskapas, somytterligare inskränker den personliga integriteten. Detta bör med anledning avmotionerna 2749, yrkande 1 och 3245, yrkande 2 ges regeringen till. beträffande datadelegationen bort anföra följande Datadelegationen har haft som huvuduppgift attfölja utveckhngen på dataområdet. Avsikten är nu att delegationen skallersättas med en statsrådsgrupp, förstärkt med en särskild referensgrupp. Enligt utskottets uppfattning kan en statsrådsgrupp sådansom den föreslagna inte uppfylla de krav på samordning och initiativ inomdataområdet som måste ställas. Som anförs i motion 1984/85:3245 bördatafrågorna handläggas med utgångspunkten att många parter, grupper ochenskilda ges möjlighet att påverka utvecklingen och användningen avdatatekniken. Det finns en risk att statsrådsgruppen endast kommer attutnyttjas för information vid de tillfällen som den själv finner lämpliga. Utskottetanser därför att datadelegationen bör fortsätta sin verksamhet. Med detanförda tillstyrker utskottet bifall till motion 3245, yrkande 3. 1985/86:2 y om datapolitik m. m. 1984/85:220 och 225) FiU 1985/86:5 Bil. Finansutskottethar berett försvarsutskottet tillfälle att yttra sig över två propositionerjämte motioner såvitt de rör försvarsutskottets beredningsområde. Detta harskett dels genom beslut beträffande proposition 1984/85:220om datapolitik, dels genom beslut beträffande proposition1984/85:225 om statsförvaltningens användning av ADB m.m. Samhällets sårbarhet för krigshandlingar, sabotage ochhandelsstörningar ökar i takt med växande beroende av datorer, ökadkoncentration av verksamhet till få och stora enheter och en alltmer omfattandeinternationell integration. Sårbarheten togs upp i samband med 1982 årsförsvarsbeslut (prop. 1981/82:102 bil. 1, FöU 18, rskr. 374) och behandlades iriksdagen senast (FöU 1984/85:9 s. 9-11). 1984 årsförsvarskommitté skall enligt sina direktiv (dir. 1984:14) analysera densvenska samhällsutvecklingen från sårbarhets- och resurssynpunkt och för vissasamhällsområden föreslå ambitionsnivåer för den säkerhet som bör eftersträvas.Resultaten av kommitténs arbete avses ligga till grund för ett nytt långsiktigtförsvarsbeslut . I proposition 1984/85:220 (s. 32-33) föreslås attriksdagen godkänner vissa rikthnjer för den framtida datapolitiken. Beträffandesårbarheten anges som riktlinje att vi för att minska denna skaH bl. a. verkaför att decentralisera stora datorsystem och för att utrustning, programspråkoch operativsystem standardiseras. Vidare anges som viktigt att har enhög nivå på forskningen och den tekniska utvecklingen inom vissa förtelekommunikationer, försvarsmakten och näringslivet strategiska områden inominformationsteknologin. tillstyrker att godkännerdessa riktlinjer. Totalförsvaret är ett samlingsbegrepp för alla deåtgärder.som är nödvändiga för att förbereda landets försvar inför yttre hot ochställa om samhället för kris- och krigsförhållanden. Sådana åtgärder måstevidtas av bl. a. primärkommuner och landsting, försörjningsviktiga företag ochstatliga myndigheter. För att minska behovet av särskild beredskapsplanering ärdet betydelsefullt att samhällets skilda delar redan i fredstid så långtmöjligt planeras,utvecklas och förbereds på ett sätt som är lämpligt från totalför- FiU1985/86:5 svarssynpunkt (jfr prop. 1984/85:160 s. 5-6). Inte minst gäller detatt minska Bil. 2 sårbarheten i system som är betydelsefulla förfolkförsörjning och grundläggande samhällsservice. Datasäkerhet i sådanasystem är väsentlig redan i fred. Sårbarheten på grund av datorisering är både ett allmäntfredstida samhällsproblem och ett särskilt problem för totalförsvaret. Inomtotalförsvaret blir försvarsmakten för sin funktion i allt högre grad beroendeav att försvarets civila delar utvecklas på ett sätt som underiättar beredskapoch uthållighet. I proposition 1984/85:220 (s. 28) betonas att det måsteställas särskilda krav på datasäkerheten för totalförsvaret samt att dennasäkerhet måste byggas upp redan under fredsförhållanden och bör samordnas medde säkerhetskrav som behöver uppfyllas redan i den normala fredsdriften. Dettaär en omfattande och komplicerad fråga. har i uppdrag attlämna förslag om vilken datasäkerhet som försvaret skall eftersträva underkriser och i krig, jämfört med den säkerhet som finns i fred. Försvarsutskotteträknar liksom regeringen med att det i samband med försvarsbeslut kanbestämmas vilken datasäkerhet i totalförsvaret som skall eftersträvas. Beträffande sårbarhetsfrågornasbehandling innebärpropositionerna 1984/85:220 och 225 sammanfattningsvis att harberetts tillfälle att ta del av följande inriktning: - övergripandesårbarhetsfrågor samordnas av en statsrådsgrupp - statskontoretges i uppdrag att ha ett samordnande ansvar för sårbarhetsfrågorna inom dencivila statsförvaltningen - sårbarhetsberedningenavslutar sitt arbete . I ärendet finns motionsförslag att sårbarhetsberedningenskall behållas (mot. 1984/85:3245 - c), åtminstone tills det finns ett nyttförslag om organisation och ansvar för sårbarhetsfrågor inom såväl den privatasom den offentiiga sektorn (mot. 1985/86:35 - fp). Enligt motion 1985/86:36 (m)bör beredningen omvandlas till en nämnd som är knuten till försvarsdepartementet.1 motion 1985/86:37 (m) föreslås att beredningens uppgifter i dess helhet försöver till den beslutade överstyrelsen för civil beredskap (prop. 1984/ 85:160,FöU 11, rskr. Sårbarhetsberedningen tillsattes av regeringen i augusti1981. Uppgiften var att dels utreda frågor om säkerhet och sårbarhet pådataområdet, dels vara ett aktivt organ när det gäller information ochrådgivning på området. I beredningen ingår representanter för försvarsmakten,det civila totalförsvaret, statskontoret, kommunerna, näringslivet och dessorganisationer, datainspektionen och datadelegationen. Beredningen har lämnaten rad rapporter m. m. I personellt och ekonomiskt samarbete med bl. a.Riksdata-förbundet, statliga myndigheter, företag och näringslivsorganisationerhar beredningen utarbetat en speciell metod för sårbarhetsanalys av datoriseradeinformationssystem, den s. k. SBA-metoden. Beredningens verksamhet innebär enform av samarbete kring sårbarhetsfrågorna som av allt att döma uppskattas avbl. a. näringslivet. Sårbarhetsfrågornasfortsatta behandling enligt de båda propositionerna 79 a. till attövergripande frågor som fordrar samordning mellan olika FiU 1985/86:5departement och där nödvändiga åtgärder får vittgående konsekvenser för Bil. 2 samhället skall bli prövade på tillräckligt hög nivå. Vidare torde varaavsikten att förslag om åtgärder för att öka datasäkerheten skall få störregenomslag än inom den civila statsförvaltningen. Sårbarhetsberedningensavveckling innebär enligt försvarsutskottets mening naturligtvis inte slutetför diskussion och brett samarbete kring alla olösta frågor om samhälletssårbarhet på dataområdet och kring det praktiska genomförandet av beslutadesäkerhetsåtgärder. räknar med att regeringen finner en lämpligform för sådant samarbete. Närvarande:Lennart (), (), (), (), (), i (c), (), IngemarKonradsson (s), (), (), (), GunhildBölander (c), (), () och iMalmö (m). LennartBlom (m), (), i (c), (), GunhildBölander (c), () och i (m) anser attdet sista stycket i utskottets yttrande bort ha följande lydelse: Försvarsutskottetanser att det även i fortsättningen behövs ett forum för diskussion och brettsamarbete kring alla olösta frågor om samhällets sårbarhet på dataområdet ochkring det praktiska genomförandet av beslutade säkerhetsåtgärder. Utskottetförordar i första hand att sårbarhets-beredningen behålls. Alternativt kan församma uppgifter inrättas ett likartat organ, knutet till försvarsdepartementet.Denna uppfattning bör som sin mening ge regeringen till känna. Utbildningsutskottetsyttrande /86:1 y om datapolitik (prop. 1984/85:220) FiU1985/86:5 Bil.3 Finansutskottethar beslutat att bereda utbildningsutskottet tillfälle-attyttra sig över proposition 1984/85:220 om datapolitik jämte motioner såvittpropositionen och motionerna rör utbildningsutskottets beredningsområde. Utbildningsutskottetbegränsar sitt yttrande till vissa delar av de i propositionens inledandeavsnitt föreslagna riktlinjerna vilka rör utbildning och forskning inomutskottets område samt till vad som anförs i propositionens bilaga 3. Ianslutning härtill behandlar utskottet vissa delar av motionerna 1985/86:25, 27och 29 samt motion 1984/85:28.