bet · G901AU13 · 1985-12-31 00:00:00 — Relativt måttligaförskjutningar i flyttningsströmmarna mellan de båda åren ledde emellertid lillnetloutflyttning från storstadsområdena är 1980 och nettoinflyttning lill sammaområden . Förslaglill regionalpolitiska ålgärder som skulle ha sådan precision i fråga omkvantitativa effekter och tidsmässig anpassning att ovan beskrivnaförskjutningar skulle kunnal motverkas har enligt utskottets mening inle lagtsfram. Eltskäl till svårigheterna att hänföra effekterna av en viss regionalpolitiskåtgärd till tiden för ett visst regeringsinnehav är alt resultatet avåtgärderna är långsiktiga. Detta är en självklarhet när det gäller effekternaav infraslrukturella åtgärder, t. ex. utbyggnad av den tekniska utbildningen ien region, men det gäller också insatser som direkt avses påverka sysselsättningen.Här kan erinras om att det första beslutet om omlokalisering av central statligverksamhel logs i början av 1970-lalet men var fullt genomfört försl tio årsenare. Åven beslut om lokaliseringsstöd till induslrin får vid nylokaliseringeffekt försl något eller efter all beslul om sådant stöd tagits. En orsak till den bättre regionala balansen under1970-lalet är enligt utskottets bedömning den sysselsättningsökning som följdemed den offentliga sektorns utbyggnad (se efterföljande tabell). Den offentliga sektorns roll försysselsättningsutvecklingen I UI dllUl . -5,9 Stödjepunkter i Syd- och Medelstora/mindre regioner -8,3 -2,8 -6,8 Medelstora/mindre regioner -0,6 -5,8 3 1985/8Ö. En betydande del avsysselsättningsökningen inom den offentliga sektorn AU 1985/86: 13 under dennalid skedde pä primärkommunal nivå och fick därmed en ganska jämn spridning överlandet. Ett huvudskäl lill omslaget i utvecklingen kan därför vara den lägretillväxt inom denna sektor som av samhällsekonomiska skäl eftersträvats under1980-talet - en utveckling som för övrigt även haft slöd. Utskottetdrar sålunda den slutsatsen att de omständigheter som ledde fill den bättreregionala balansen inte berodde på något särskilt genomslagför centerpartistisk regionalpolitik utan i huvudsak berodde pä en ulbyggnadinom offentlig sektor som i varje fall delvis vilade på beslut som togs föreregeringsskiftet . Variationernai ulvecklingen grundas enligt utskottets mening därutöver på de förutsättningarsom det biandekonomiska systemet ger, med de genomslag av internationellakonjunkturväxlingar som följer av det. Här bör emellertid noteras somanmärkningsvärt att de regionala obalansproblemen numera synes öka underhögkonjunkturår - utskottet återkommer härtill i det följande - saml alt denökade nettoulflyltning som kan noteras för skogslänen paras medökad sysselsättning och en minskande arbetslöshet, dvs. en förbättring avlägel på arbetsmarknaden i dessa områden. Utskottetkonstaterar vidare elt inle pä elt mera preciserat sätt angervilken regional struktur man eftersträvar med den decentralis-tiska ulvecklingman säger sig vilja åstadkomma. Argumentationen i motion A405 Hksom i centerpartimolionerfrån ger emellertid närmast intryck av att man inle vill accepteranågra förändringar alls av den regionala strukturen. En sådan politik ärnaturligtvis inte förenlig med en normalt fungerande marknadsekonomi utsatt förinternationell konkurrens och med ett bibehållande av enskilda människors friabosällningsrätl. Utskottet kan inte heller se all nu ellertidigare har lagt fram förslag lill åtgärder som annat än marginellt skullekunnal leda lill en annan regional utveckling än den som sker. Med detanförda avstyrker utskottet motionerna 1985/86; A405 och 1985/86:421 iaktuella delar. Avden redogörelse som lämnas i molion A481 för moderata samlingspartiels politikinom en rad samhällsområden drar utskottet slutsatsen all huvudsyftet är attförbättra marknadsekonomins funktionssätt. Frågan är då hur en sådan allmäninriktning av politiken påverkar strävandena all nå regional balans. Närmotsvarande frågeställning behandlats har utskottet hyst starkttvivel lill att den politik som moderata samlingspartiet förordar inom områdenutanför regionalpolitiken skulle ge förbättrade förutsättningar för att nåregional balans. Ulskoltet har därvid erinrat om att ett skäl till att en meraaktiv regionalpolitik infördes var att den friamarknadsekonomin - vars rörelsefrihet synes vilja öka - hade letttill de stora regionala obalanser som man då ingrep mol. Del finns inget somtalar för att ökad frihet för marknadskrafterna skulle få andrakonsekvenser . Tvärtom skulle de regionala obalanserna enligt utskottetsmening öka. Sammaparti förordar vidare en politik som minskar den offentliga sektorns omfattning. Utskottet vill här erinra om - som redovisats ovan - 34 att den offentligasektorns tillväxt är en viktig förklaringsgrund lill de AU 1985/86: 13 senasle15 årens förbättrade regionala balans. Den lägre tillväxt som förutsesinom denna sektor kan vara en orsak till de tendenser till ökade regionalaobalanser som kan ses. En långtgående privatisering av denna sektor skulledessutom innebära att samhällets service mer än nu skulle behöva anpassas tillde skilda lokala marknadernas efterfrågan. Det betyder i sin tur sämre servicei glest befolkade områden och i regioner med låg ekonomisk bärkraft samt som enföljd därav också sämre sysselsättningsmöjligheter i dessa områden. MotionA481 avstyrks av utskottet med vad som här anförts. Utskottetkan lill slor del instämma i den problembeskrivning som ges i motion A450(vpk). Utskottet vill när det gäller den i motionen påtalade koncentrationen avägandet till vissa företagsgrupper i och pekapå den roll löntagarfonderna kan spela. Dessa fonder har visserligen intetilldelats ett regionalpolitiskt ansvar, men varje fondstyrelse har genom sinpersonsammansättning en klar förankring i en geografiskt sammanhållen region.Den regionala anknytningen innebär alt resp. styrelse kommer att ha särskildkunskap om utvecklingen i den egna regionen, bl. a. i fråga om de företeelsersom nämns i motionen. Medanledning av vad som anförs i samma molion om den offentliga sektorn villutskottet framhålla all en stark sådan sektor som förändras i takt med denekonomiska utvecklingen är en grundförutsättning för all en balanseradsysselsättningsutveckling skall kunna uppnås i de regionalpolitiskt mestutsatta delarna av landet. Det är också en förutsättning för att entillfredsställande serviceförsörjning skall kunna erbjudas i detta område. Denservice som stat och kommun beslutar om kan nämligen lokaliseras ochdimensioneras sä att regionala jämslälldhetsaspekler kan tillgodoses ibetydligt högre grad än om marknadens efterfrågan skall vara styrande i dessahänseenden. Utskottet har redan i det föregående berört de problem som skulleinträffa för regionalpolitiken om den offentliga sektorn trycks tillbaka ochväsentliga delar av dess service privatiseras. Mol bakgrund av det anförda börmolion A450 inle föranleda några ålgärder i denna del. Iflera motioner begärs utredningar eller motsvarande i regionalpolitiska frågor. Centerpartietanser i motion 1985/86; A405 alt den regionala utvecklingen motiverar att enny utredning om regionalpolitiken tillsätts. Denna utredning bör snabbt läggafram förslag som främjar såväl en etablering av företag inom deframlidsinriktade branscherna som en spridning av teknik och kunnande tillregionalpolitiskt känsliga områden. En stark differentiering avarbetsgivaravgifterna nämns som en länkbar åtgärd. Detär enligl mofionärerna vidare viktigt all den relaliva begränsning som råder pä de lokala arbetsmarknaderna inle blir ett ytterligare hinder när det gäller att få tillgång lill den nya tekniken. Arbetsmarknadsregler m. m. måste därför anpassas så all det framstår som realistiskt för kvalifi cerade personer att söka sig till stödområdet. I de flesta fall är det fråga om 35 maka/makesmöjligheter till arbete. Utredningen bör enligt motionen även AU 1985/86:13 belysa vilka arbetsmarknads- och andra regler som kan verka hindrande idessa hänseenden. Vidare föreslås en noggrann prövning av möjligheterna attflnna nya och annoriunda stödformer som såväl tar sikte på att stimulerateknisk och annan kompetens i befintliga företag och till nyföretagande somåtgärder inriktade mot de enskilda människorna. Som exempel nämns all skattesystemetbör kunna utnyttjas som elt medel för att åstadkomma regional balans utöver denutjämning som redan sker genom den kommunala skatteutjämningen. För kommunermed den mest snedvridna åldersstrukturen krävs enligt motionärerna sannolikt enålerinflyttning för att en positiv befolkningsutveckling skall nås, varförnågon form av "inflyltningsslöd" bör övervägas så alt enskildamänniskor upplever att det finns uppenbara fördelar även ekonomiskt att bosättasig i dessa kommuner. Det krävs enligt motionärernas mening att delregionalpolitiska stödsystemet innefattar både företagsinriktal ochindividinriktat stöd om en positiv utveckling i glesbygd och småorter i de mestutsatta utflyttningskommunerna skall kunna åstadkommas. Det är vidareväsentligt att det företagsinriklade stödet hanteras på regional nivå i syfteatt få en så bra beslutsprocess som möjligt. Utredningen bör även presentera mera konkreta riktlinjerför lokalisering av nylillkommande statlig verksamhel och decentralisering avfunktioner inom de statliga myndigheterna. Vidare bör prövas att göra det regionalpolitiskastödet mer differentierat, flexibelt och möjligt alt anpassa efter förhållandensom råder i olika delar av landet. I förhandlingar mellan staten och enskildaföretag bör villkoren för olika stöd bestämmas utifrån de regionalpolitiskaeffekter som eftersträvas i en viss region, vilket kan innebära att t. ex. nyaformer av offertstöd måste prövas. Därutöver föreslår motionärerna all flyttningsbidragetsframtida utformning bör tas upp i del föreslagna utredningsarbetet.Strävandena bör därvid vara att finna regler som både främjar en bättreregional balans och minskar statens utgifter för dessa bidrag. Även . Åsling (c) kräver i motion 1985/86;A477 enregionalpolitisk utredning, men inriktad pä inland. I motionen begärsen skyndsam ulredning av regionalpolitikens effekt i stödområdena i syfte attförbättra de regionalpolitiska instrumentens effekt i inlandet. Utredningenbör även avse befolkningsrörelsernas långsiktiga konsekvenser för samhällsutvecklingen. Utskottet noterar att kraven på utredning i motion A405främst rör de regionalpolitiska åtgärdernas utformning. Med anledning därav börerinras om att dessa frågor behandlats av en ulredning som avslutade sittarbete så sent som . Utredningen fullföljdes genom propositiontill . Det är alltså endast togställning till den regionalpolitiska ätgärdsarsenalen. Med hänvisning till vadsom anförs i motionen finns det särskill anledning peka på bl. a. de ålgärdersom beslutades för att främja teknisk utveckling och teknikspridning. Flertaletav de ålgärder som tas upp i motionen har redan prövats, bl. a. i 36 det nämndautredningsarbetet och i vissa fall också avvisats vid AU 1985/86: 13 fidigareutskottsbehandling. Några nya omständigheter som skulle motivera förnyadutredning i dessa delar har enligt utskottets mening inte förts fram imotionen. Utskottet återkommer senare i betänkandet till frågor som rör denstatliga verksamhetens lokalisering. Utskottet avstyrker med det anfördaförslaget i motion A405 om en ny regionalpolitisk utredning. Deargument mol en ny regionalpolitisk ulredning som redovisats ovan är ävengiltiga gentemot utredningsförslagen i motion A477 som därför också avstyrks avutskottet. Föratt åstadkomma nationell samling kring de åtgärder som krävs för en positivregional utveckling i hela landet föreslås i motion 1985/86;A491 av andre vicetalman m.fl. (fp, m, c) alt en regionalpolitisk kommissiontillkallas med ledande representanter för regeringen, de politiska partierna,näringslivet och de fackliga organisationerna. För alt ge erforderiig tyngd ålarbetet föresläs att kommissionen skall ledas av statsministern. Motionärernamenar att även om de traditionella stödåtgärderna i fortsättningen kommer attha betydelse när det gäller alt hejda ulvecklingen mot ökade regionalaobalanser krävs en extraordinär insats som visar alt statsmakterna haruppmärksammat problemen och är beredda alt göra allt för att få resurserna merrättvist fördelade över landet. Yrkandeom en kommission för regionalpolitiska åtgärder finns också i motion1985/86;A427 av m.fl. (s). Kommissionens mål bör vara att i god tidföre presentera förslag som kan formuleras i ett"Skogslänspakel" av åtgärder för att stoppa utflyttningen från de sjunordligaste länen. Äveni molion 1985/86;A410 av m.fl. (vpk) yrkas en delegation medhär berörda uppgifter belräffande det norra inlandet. kan se skulle en kommission med de uppgifter som föreslås i de bådamotionerna A427 och A491 närmast få rent operativa uppgifter. Utskottet finnerdet naturligt att uppgifter av det slaget och som dessutom avser större delenav landet bör handhas av regeringen. För samordning av regionalpolitiskainsatser inom regeringens kansli finns numera en särskild statssekreterargruppoch för samråd i en vidare krets det som leds avindustriministern. Enligt vad utskottet erfarit avser industriministern attföreslå regeringen att ändra rådets sammansättning för alt aktivera dessverksamhel. Utskottet utgår ifrån alt organisatoriska förutsättningar därmedskapas för en effektiv bearbetning av bl. a. de problem som nämns i motionerna. Ävenom utskottet sålunda finner alt en kommission inte är en ändamålsenligarbetsform vill utskottet stryka under vikten av all regeringen med skärptuppmärksamhet följer den regionala ulvecklingen. Det finns anledning erinra omatt stor samstämmighet har rått om den uppfattningen, för övrigt upprepad iflera av årets motioner, all en god allmänekonomisk utveckling utgör den bästagrunden för strävandena att nå regional balans. Motden bakgrunden är det mycket oroande alt det , som måste betecknas som ett högkonjunkturår, uppträder påtagliga tecken på ökande regional obalans. Flertalet skogslän hade sålunda ett sämre flytt- 37 ningsnetio under år 1985än och detta som arbets- AU 1985/86: 13 marknaden idessa län förbättrades enligt arbetskraflsundersökningarna -sysselsättningenökade och arbetslösheten minskade. Del är också värt att notera attsysselsättningseffekterna av de beslut om regionalpolitiskt stöd som togs underår 1985 var större än beräknat. Den beräknade sysselsättningseffekten somföljd av besluten uppgår lill drygt 2200arbetstillfällen, vHkel är ungefär dubbelt så mycket som under motsvarandeperiod 1984. Utvecklingen i skogslänen är alltså mycket motsägelsefull förnärvarande med en blandning av positiva och negativa utvecklingsdrag. Utskottetutgår ifrån att regeringen ingående följer ulvecklingen och därvid bl. a.studerar eventuella samband mellan de förändringar i den regionala balansensom nu kan spåras och rådande konjunkturläge. Utskottet utgår vidare ifrånatt regeringen tar erforderliga initiativ om den regionala balansen skulleförsämras pä ett mera bestående sätt. Det finns anledning att i sammanhangetpeka på de extraordinära insatser som på regeringens förslag beslutats förNorrbottens län och och de förslag om sådana åtgärder iMalmöregionen och Bergslagen som lagts fram. Avdet anförda framgår att motionerna A410, A427 i aktuell del och A491 i huvudsakär tillgodosedda, varför de inte bör föranleda någon ytterligare ålgärd. Medutgångspunkt i en beskrivning av följderna av befolkningstillväxten i tillbakagången i vissa andra regioner föreslås i motion 1985/86:A451 avInga Lantz m.fl. (vpk) en utredning som skall belysa de negativa effekter somåstadkoms genom en fortsatt regionalpolitik som innebär avflyttning från vissaorter och koncentration till vissa andra orter. Analyserav det slag som efterlyses i mofion A451 sker redan i det forfiöpandeplaneringsarbetet i länen. Problem och förslag till åtgärder sammanställs iårliga länsrapporter som sedan ligger till grund för det regionalpolitiskaarbetet. Några ytterligare utredningsinsatser för att belysa de i motionenberörda frågorna är inte motiverade. Motionen avstyrks därför. Samhällssektorernas roll i regionalpolitiken Utskottetbrukar i fråga om de skilda samhällssektorernas roll i regionalpolitikenerinra om att arbetet med att nå de mål som gäller för denna politik kräverbeslul och insatser även utanför regionalpolitiken i snäv bemärkelse. Dettaframhålls också i motionerna 1985/86: A405 (c) och 1985/86;A481 (m). Ansvaretför den i sammanhanget behövliga samordningen ligger på central nivå hos regeringenoch pä regional nivå hos länsstyrelserna. Imolion 1985/86;A405 av m.fl. (c) föresläs att samordning en på central nivå skall byggas ut genom att regeringen i varje proposition anger hur dess förslag på skilda områden bedöms påverka den regionala utvecklingen. Utskottetutgår från att en bedömning av det slag som krävs i motionen AU 1985/86: 13ingår i del förberedelsearbete inom som föregår regeringensförslag till . Detta är ju också huvudanledningen till attsamordningsansvaret inom regionalpolitiken på central nivå lagts på regeringenoch inte på en central myndighet. Utskottet avstyrker med det anförda motionA405 i denna del. Åtgärderinom en viss samhällssektor för att påverka den regionala ulvecklingen tas uppi en rad motioner. Itre motioner yrkas att investeringar skall underordnas deregionalpolitiska målen. () anför i motion 1985/86: A472 att eflersom datatekniken går attlokaHsera i hela landet och inte är beroende av avstånd på samma sätt som dentyngre industrin måste en politik bedrivas som möjliggör spridning av dendatatekniska verksamheten. Därför krävs enligt motionären kraftiga satsningarpå utbyggnad av telenätet för dataöverföring samt en laxekonstruktion somutjämnar avstånden. De norra delarna av landet och Bergslagsregionensteleområden måste ges en positiv särbehandling så att de delarna av landet intekommer på efterkälken när det gäller datatekniken utan kan vara med ochkonkurtera om nya arbetstillfällen som skapas inom denna bransch.Det föreslås att skall underställas övergripande regionalpolitiskamålsättningar. Kravpå alt skall underordna sig regionalpolitiska mål förs också fram imotion 1985/86; A405 av m. fl. (c). Delta yrkande behandlas i annatsammanhang. Åsling (c) anför i en motion 1985/86;A477 att invesleringar ibl. a. ett nytt kabelnät bör ske med hänsyn lill regionalpolitiskaprioriteringar och därför i första hand inriktas på att bemästra kapacitetsproblemeni inland och i "Mittnorden". Vidbehandling av motsvarande yrkanden drog ulskotlet slutsatsen attden utveckling som sker på teleområdet är fördelaktig frånregionalpolitiska utgångspunkter. Utskottet refererade därvid vadkommunikationsministern anförde i proposition 1984/85:158 om vissa telefrågor.Del framhölls att den stora utbyggnad av telekommunikationerna som skerinnebär alt lelekapaciteten blir stor - även för datakommunikation - varhelst ilandet efterfrågan finns. Den som efterfrågar det kommer att fä tillgång tillalla sorters teletjänster efter all de har begärts. De fastaavgifterna kommer liksom nu all vara lika i hela landet. Ingenslans i landetkommer brislen på telekommunikationer att hindra etablering och drift av enverksamhet. Vidare påpekades att telenätet kommer att ha så stor kapacitet allett enskilt abonnemang kan användas för exempelvis dalavision, textöverföringoch telefon . Den teknik som väljs vid utvecklingen av nätet - optiskafibrer, koaxialkablar, radiolänk eller annan teknik - blir beroende av vad sombedöms tekniskt och ekonomiskt bäst i det enskilda fallel. För att kapaciteteni telenätet skall kunna ökas krävs således inte att en och samma teknik användsi alla lägen. Detframhölls vidare i den nämnda propositionen att det finmaskigl utbyggda telenätet innebär att produktionsbetingelserna i detta 39 avseendeär betydligt mera likvärdiga i alla delar av landet än vad som AU 1985/86:13 gäller för t. ex. fysiska transporter. Den tekniska utvecklingen på telekommunikationsområdetgör också att de skillnader som finns successivl minskar.Överföringskostnaderna blir 1. ex. mindre beroende av avståndet. Ulvecklingen av telekommunikationerna innebärsammanfattningsvis enligl utskollets mening att möjligheterna att väljalokalisering av olika verksamheter inom näringsliv och förvaltning ökar. Meddet anförda avstyrker utskottet motionerna A472 och A477 i berörda avsnitt. I sammanhanget behandlar ulskollel också motion1985/86;A268 av () som tar upp ålgärder som syftar till bl.a. decentralisering genom datateknik. Motionären menar alt den tekniskautvecklingen går mot små och energisnåla enheter som lätt kan decentraliserasmen att det inle finns någon påtaglig vilja alt utnyttja dessa möjligheter. Utbildningenav ingenjörer beskrivs som ett effektivt sätt att skapa nya arbetstillfällen,varför sådan ulbildning bör spridas. De tekniska gymnasierna och AMU nämns isammanhanget. Som anförs i motionen har modern dalateknik eller snararemodern teknik för datakommunikation skapat förutsättningar att driva olika verksamheteri decentraliserade former. kan konstaleras att detta inte avsattnågra mera betydande spår i den regionala utvecklingen. Tvärtom ärkoncentrationen lill storstadsområdena av de näringsgrenar som är datorberoendepåtaglig, t. ex. inom den privata service- och tjänstesektorn. Om den avmotionären önskade utvecklingen skall uppnås måste den därför få slöd avulbildning och regionalpolitiska åtgärder. En omfattande ADB-ulbildning idecentraliserade former har redan inletts. Vidare kan användningen av datorertill produktion av skilda slag få regionalpolitiskt slöd. Dessutom är dellokaliseringssamräd inom den privata service- och tjänstesektorn som SINDbedriver inriktat bl. a. på verksamheter som utnyttjar datorer ochdatakommunikation. Sådana förelag kan också få regionalpoHtiskt stöd. Här kanäven nämnas att förelag i malmfälten vid datakommunikalion på försök tillsvidare endast betalar avgift som vid lokalt telefonsamtal. Några ytterligareåtgärder med anledning av molion A268 är utskottet inte berett förorda.Motionen avstyrks alllsä. Som regionalpolitisk åtgärd föreslår . Åsling (c) imotion 1985/ 86;A477 att prisstödet till det norrländska lantbruket räknas uppsaml att de slaktdjursavgifter som belastar jordbruksproduktionen inom stödområdenaA och B skall bestridas av budgetmedel från de regionalpolitiska anslagen. Utskollei kan konstatera alt huvuddelen av deregionalpolitiska åtgärderna - med undantag för glesbygdsstödet - är inriktadepå verksamheter vars lokalisering kan påverkas. Generellt slöd till jordbruket- l.ex. det särskilda pris- och ralionaliseringsstödel lill norra - hardärför behandlats i elt jordbrukspoliliskl och inle i elt regionalpolitisktsammanhang. Så bör ske även fortsättningsvis och också i fräga om den typ avdriftstöd som föreslås i motion A477 och därtor avstyrks av utskottet. Lokaliseringav statlig verksamhet AU 1985/86:13 Denstatliga sektorns betydelse för den regionala utvecklingen uppmärksammadestidigt inom regionalpolitiken. Sysselsättningen inom denna sektor är av olikaskäl ojämnt fördelad såväl mellan länen som inom länen. I syfte att motverkadenna obalans omlokaliserades ett trettiotal myndit,*ieter medomkring 10000 anställda från . Fram till dess var så gott somall central statlig förvaltning lokaliserad lill huvudstaden. Utskottetuttalade i slulel av alt en ny omlokalisering av statlig förvaltningav del slag som fidigare genomförts inle är aktuell. I stället hardecentraliseringsarbetet inriktats på två andra huvudvägar. För del första börman enligt utskottets tidigare uttalanden målmedvetet pröva möjligheterna attomlokalisera ny eller expanderande statlig förvaltning. Den andra vägen molökad decentralisering innebär alt beslutsfunktioner och arbetsuppgifterdelegeras från central till regional nivå och från regional till lokal nivå. Föratt kartlägga den senare vägens framkomlighet gav regeringen år1984 i uppdrag till 20 centrala statliga myndigheler alt utarbeta översiktiigadecenlraliseringsplaner.