bet · G901FiU5 · 1985-12-31 00:00:00 — Det finns också möjligheter att erhålla statligt ekonomiskt stöd föratt anskaffa datorbaserade hjälpmedel åt handikappade vid utformning avarbetsplatser. har föreslagit ett treårigtutvecklingsprogram som skall omfatta dokumentation av gjorda anpassningar avarbetsplatser samt insatser för forskning, utveckling och fortbildning. Avpropositionen framgår att dessa frågor kommer att övervägas av denstatsrådsgrupp för beredning av långsiktiga och övergripande datafrågor somföreslås bli inrättad. Beträffande de handikappade skolelevernas behov anförutbildningsut- FiU 1985/86:5 skottet i sitt yttrande (UbU 1985/86:1 y) att denaviserade arbetsgruppen inom numera har tillsatts.Till de frågor som arbetsgruppen särskilt skall behandla hör "Datorer somhjälpmedel för handikappade elever". Resultatet av gruppens arbete skallredovisas . Genom det påbörjade arbetet inomutbildningsdepartementet är motionärens önskemål tillgodosett, varför motioneni denna del enligt utbildningsutskottets mening inte bör föranleda någonriksdagens åtgärd. Datadelegationens framlagda utvärdering avbreddutbildningen Bred datautbildning (SOU 1985:50) innehåUer vissarekommendationer. a. sägs att bred datautbildning skall behandla såväldatateknik som datateknikens användning och konsekvenserna av denna användningför individer, organisationer och samhälle. Vidare anförs att det finns starkaskäl för samhället att göra särskilda satsningar på bred datautbildning till medborgargruppersom lätt kommer till korta i personalutbildning och annan vuxenutbildning.Utskottet förutsätter att de handikappades situation beaktas i dettasammanhang när regeringen tar ställning till datadelegationensrekommendationer. instämmer i vad utbildningsutskottet anfört iövrigt och anser att motion 29 i denna del inte bör föranleda någon riksdagensåtgärd. Som utskottet nämnt beslutade vid behandhngen avden senaste forskningspolitiska propositionen att informationsteknologin skulleutgöra ett prioriterat område för forsknings- och utvecklingsarbete inom dennärmaste treårsperioden. I förevarande proposition berör föredraganden någrasärskilda forsknings- och utveckhngsfrågor som rör datateknikens användning ochsom direkt hänger samman med dessa prioriteringar. Särskilt nämns datateknisktstöd vid funktionsnedsättningar beroende på åldrande, bestående skador ellerlångvariga sjukdomar. Datatekniken kan bidra tiU att ge äldres ochhandikappades liv ett rikare innehåll, bl. a. genom att göra det lättare fördem att bo kvar i sina egna hem. Också de ekonomiska vinsterna av att utvecklatekniken på detta område kan bH stora, framhålls det i propositionen.Samhällets institutionsvård belastas inte lika hårt. Om vi utvecklar ettsärskilt kunnande på detta område, är det möjHgt att våra datatekniskaprodukter kan finna avsättning på den internationeUa marknaden. Föredragande statsrådet anger också attforskningsrådsnämnden och delegationen för social forskning kommer att få i uppdragatt kartlägga pågående forskning och utveckling inom detta område och föreslåvilka insatser inom området som skall ges förtur. förutsätter i sitt yttrande att, närden forskningspolitiska propositionen utarbetas, hänsyn tas till de riktiinjersom förordas i den nu aktuella propositionen beträffande bl. a. forskning omdatateknik som stödjer och hjälper de handikappade. Därmed torde syftet medyrkandet i motion 29 bli tillgodosett utan att nu tar något särskiltinitiativ beträffande formerna för stödet till sådan forskning. delar utbildningsutskottets uppfattning.Mot bakgmnd av vad som anförts avstyrker finansutskottet motionerna 29 yrkande 1 i denna 28 del och 25yrkande 5. Beträffande kravet att handikappintressena skall finnasrepresenterade i FiU 1985/86:5 den till statsrådsgruppen knutna referensgruppenvill utskottet anföra följande. Som motiv för att inrätta en särskildreferensgrupp anges att statsrådsgruppen skall få tillgång till erforderligsakkunskap. Det kan därför enligt utskottets mening förutsättas att i defrågor, som statsrådsgruppen behandlar och som särskilt berör de handikappade,man kommer att utnyttja den sakkunskap som finns samlad hoshandikapporganisationerna. Det kan även förutsättas att man inom den föreslagnastatsrådsgruppen överväger huruvida särskilda utredningsinsatser blirnödvändiga för att kartlägga konsekvenserna och behovet av åtgärder pådatateknologins område för personer med funktionshinder. Något särskilttillkännagivande från sida med anledning härav behövs inte. Med detanförda avstyrker utskottet även denna del av yrkande 1 samt yrkande 2 i motion29. De övergripande sårbarhetsfrågorna är av den karaktärenatt de fordrar samordning mellan olika departement. Många av de åtgärder sommåste vidtas har vittgående konsekvenser för samhället. I propositionerna 220och 225 framhålls att eftersom sårbarhetsberedningen avslutar sitt arbete underår 1985 blir det naturligt att de uppgifter på en övergripande nivå som harålegat SÅRB överförs till den i proposition 220 föreslagna statsrådsgruppen istatsrådsberedningen (s. 31). Det praktiska arbetet att föra ut metoder m. m.för att reducera sårbarheten inom ADB-området bör tas om hand av andra organ. I proposition 220 påpekas även att i de direktiv (Dir.1984:14) som har getts till en ny försvarskommitté anges bl. a. attden skall lämna förslag till vilken datasäkerhet som skall eftersträvas påADB-området under kriser och i krig, jämfört med den säkerhet som finns redan ifred. Frågan om hur datasäkerhetsfrågorna skaU behandlas förtotalförsvaret både beträffande inriktning och de närmare formerna förgenomförandet liksom bl. a. ansvarsförhåHanden bör därför bestämmas i sambandmed försvarsbeslut. Sammanfattningsvis innebär sårbarhetsfrågornas behandlingi propositionerna 220 och 225 att beretts tillfälle att ta del avföljande inriktning: - övergripandesårbarhetsfrågor samordnas av en statsrådsgrupp - statskontoret ges i uppdrag attha ett samordnande ansvar för sårbarhets frågorna inom den civila statsförvaltningen - sårbarhetsberedningen(SÅRB) avslutar sitt arbete . I motionerna 1985/86:35 av () och MargittaEdgren (fp), 1985/86:36 av (), 1985/86:37 av m. fl. (m) samt 1984/85:3245 av m. fl. (c) uttalas farhågor för att förslagen i propositionerna får till följd att sårbarhetsfrågorna inte behandlas med den prioritet som är nödvändig. Realiseras förslagen innebär detta en uppdelning av dessa frågor på flera områden inom statsförvaltningen, vilket enligt motionärerna kan leda till ineffektivitet och svårigheter att överblicka var åtgärder bör sättas in för att minska sårbarheten. I motionerna 35 och 29 3245föreslås att SÅRB tills vidare får fortsätta sitt arbete medan det imotion FiU 1985/86:5 37 föreslås att beredningens uppgifter i sin helhet överförstill den kommande myndigheten, överstyrelsen för civil beredskap. Enligt motion36 bör SÅRB omvandlas till en nämnd knuten till försvarsdepartementet. Kritik mot förslagen i propositionerna med i stort sammainnebörd som i motionerna framförs även i skrivelser till utskottet frånorganisationer som företräder industri och handel samt från kommunförbunden. Utskottetvill med anledning av motionerna anföra följande. SÅRB tillsattes av regeringen . Uppgiften var attdels utreda frågor om säkerhet och sårbarhet på dataområdet, dels vara ettaktivt organ när det gäller information och rådgivning. Enligt utskottetsuppfattning har arbetet inom beredningen om metoder för att minska sårbarhetenoch risk- och konsekvensanalyserna av en ökad sårbarhet varit värdefullt.Verksamheten har även inneburit en form av samarbete kring sårbarhetsfrågornasom uppskattats av bl. a. näringslivet. Det är en av de viktigaste uppgifterna för datapolitikenatt minska sårbarheten i samhället för såväl den militära som den civilasektorn. För att ge ökad tyngd åt dessa frågor bör SÅRB:s myndighetsuppgifternu, som också föreslås i propositionerna, inlemmas i det löpande arbetet istatsförvaltningen där statskontoret skall ha ett samordnande ansvar vadgäller den civila statsförvaltningen. Frågan om hur datasäkerhetsfrågorna skallbehandlas för totalförsvaret bör bestämmas i samband med 1987 årsförsvarsbeslut. Förslagen i propositionerna måste genomföras från denutgångspunkten att intresset för och vikten av sårbarhetsfrågorna ökas hosdepartement och myndigheter. Avsikten är att de åtgärder som vidtas inom dettaområde skall få större genomslag än inom den offentliga förvaltningen. Enligt motionärerna innebär förslagen i propositionernaatt sårbarhetsfrågorna fortsättningsvis kommer att betraktas som mindreviktiga. Utskottet delar inte denna uppfattning. Som utskottet här redovisatoch som även framhålls i försvarsutskottets yttrande (FöU 1985/86:2 y) ärgivetvis avsikten att öka datasäkerheten. Att SÅRB:s arbete nu bör avslutas ärnaturligt eftersom en kommitté inte skall hamyndighetsuppgifter. SÅRB:s avveckling innebär emellertid inte att samarbetetmed näringslivet skall upphöra. I likhet med försvarsutskottet förutsätterfinansutskottet att regeringen utvecklar lämpliga former för sådant samarbete.Exempelvis bör olika initiativ i frågan kunna tas upp i den statsrådsgrupp somskall ha speciellt ansvar för datapolitiken. Mot bakgrund av vad utskottet anfört avstyrks motionerna35 yrkande 1, 36 yrkande 2, 37 yrkande 5 samt 3245 yrkande 4. Telekommunikationer m. m. I motionerna 1984/85:3244 av m.fl. (m) och1985/86:25 av () och () behandlas frågorrörande monopolställning och organisationsform. I motion 3244 anförs att man praktiskt taget är enseom att det endast finns en enda expansiv bransch med tillräcklig dynamik attpåverka sysselsättningen i stort, nämligen data- och elektronikbranschen. I motionen framhålls att slopandet av televerksmonopolenm. monopol FiU 1985/86:5 måste vara ett av de viktigaste strävandena idataindustripolitiken. Diverse STU-satsningar, teknikupphandlingar och planekonomiskateknikprogram kan aldrig ge den omedelbara positiva effekt som ett avskaffattelemonopol skulle ge. Detta förutsätter emellertid att televerketsmyndighetsfunktioner läggs över till ett opartiskt organ. Även i motion 25 krävs en frikoppling av televerketsmyndighetsuppgifter från dess marknadsaktiviteter. Detta motiveras på följandesätt. fungerar som statligt affärsverk medvidsträckta faktiska monopol, som statlig myndighet, men också som öppetkonkurrerande affärsföretag. har i takt med att rollkonfliktenskärpts en alltmer växande kritik riktats mot . Framför allt har detgällt misstankar om att utnyttjat sin monopolskyddade verksamhet föratt gynna sina konkurrensutsatta verksamheter. har televerketsanseende som ett välskött och väl fungerande verk kommit att ifrågasättas.Slutsatsen måste, enligt motionärerna, bli att funktioner börrenodlas. Den konkurrensutsatta verksamheten bör helt skiljas från . behandlade (/85:28)yrkanden av samma innebörd som här redovisats. framhöll därvidatt motionärernas syn på roll är alltför snäv. Genom televerketsbreda verksamhet tillgodoses intresset för goda telekommunikationer.Televerkets monopol beträffande telefonapparater upphävdes den 1 november1985. dominerande ställning i övrigt är emellertid, enligttrafikutskottets mening, en god grund för att verket även framgent skall kunnaerbjuda sina tjänster till låga priser, svara för en god handikappanpassning,håHa hög framkomlighet i nätet samt i övrigt ligga i främsta ledet när detgäller teknisk utveckling. Mot denna bakgrund avstyrkte trafikutskottetmotionsyrkandena. finner inte någon anledning att inta någonannan ståndpunkt än trafikutskottet. Motion 3244 yrkande 2 såvitt nu är ifråga och motion 25 yrkande 8 avstyrks sålunda. I motion 25 anförs att det är beklagligt att det avriksdagen begärda nationella informationsteknologiska programmet försenats.Viktiga forskningsprojekt har därigenom inte kunnat påbörjas. Motionärernaunderstryker att det är viktigt att svensk informationsteknologisk forskningvidareförs genom att nya resurser tillförs berörda forskningsområden. Enligt regeringens bedömning föreligger inte etttillräckligt underlag för att ett informationsteknologiskt program skall kunnaläggas fast. I näringsutskottets yttrande (NU 1985/86:ly) godtas det iproposition 220 angivna skälet till att det informationsteknologiska programmetförsenats. Med hänsyn till att ett sådant program måste komma att beröracentrala delar av det statliga stödet till forskning och teknisktutvecklingsarbete genom bl. a. STU anser näringsutskottet att det är naturiigtatt programmet samordnas med den forskningspolitiska planeringen, som ärinriktad på treårsperioden /88 - 1989/90. Enligt finansutskottets mening måste, som också framhållsi proposition FiU 1985/86:5 220, frågor rörande bl. a. finansieringoch prioritering av de statliga insatserna vara avklarade innan ettinformationsteknologiskt program kan läggas fast. delar i övrigt de synpunkter på detinformationsteknologiska programmet som framförs i näringsutskottets yttrande.Mot här angiven bakgrund avstyrker utskottet motion 25 i aktuell del. I motion 25 framhålls att de samlade effekterna av meromfattande telekommunikationstillämpningar ofta är stora. De griper in på mångaområden. Industriella, organisatoriska, sociala, regionala och kulturellakonsekvenser kan bli betydande. Ett antal kvalificerade demonstrationsprojekti full skala bör därför genomföras. Enligt motionärerna bör projektengenomföras av fristående parter med användar-, industri- och universitetsanknytning. I näringsutskottets yttrande över proposition 220, NU1985/86:1 y, och i betänkande NU 1985/86:1 framhålls att det av regeringensskrivelse (1984/ 85:218) om informationsteknologi framgår att betydandeforsknings- och utvecklingsinsatser görs i fråga om utnyttjande avinformationsteknologin i arbetslivet, främst vid Arbetslivscentrum och vissahögskoleinstitutioner. I sammanhanget bör även nämnas det forsknings- ochutvecklingsarbete inom telekommunikationsområdet som bedrivs av . Enredogörelse härför lämnas i regeringens skrivelse. Av denna framgår bl. a. attteleverket har föreslagit ett informationsteknologiskt program under denärmaste åren till en kostnad av ca 680 milj. kr., som delvis skulle kunnafinansieras av verket. Regeringen har sedermera uppdragit åt att isamråd med STU och statskontoret utreda förutsättningarna för och föreslåutformningen av studier av användning av avancerad telekommunikation. Av vad näringsutskottet anfört framgår att den typ avfrågor som berörs i motion 25 i anslutning till yrkande 4 beaktas i denpågående planeringen av ett informationsteknologiprogram. Finansutskottetfinner därför att inte nu bör ta ställning till de önskemål om olikaprojekt som framförs i motionen. Utskottet avstyrker följaktligen förslaget omett uttalande av i frågan. De framtida datakommunikationstjänsterna behandlas imotion 1984/85:2749 av m. fl. (c). I motionen begärs att en parlamentariskutredning tillsätts angående de framtida telekommunikationstjänsterna. Denalltmer avancerade tekniken bör användas så att den främjar etablering av nyaverksamheter och bidrar till decentralisering och regional utjämning. Med deförslag som presenterats kommer det, enligt motionärerna, att finnasrisk för att parallella nät byggs upp i vissa områden - dels , delskabel-TV-nät som skulle kunna nyttjas för samma ändamål. Kommersiellabegränsningar kan leda till att stora områden i landet inte får tillgång tillde nya kommunikationstjänsterna. Frågan om de framtida kommunikationstjänsterna behandlas iproposition 220 under . Vad som anförs i motion 2749 talar starkt för det program som föreslås i propositionen. I detta avsnitt anförs bl. a. att regeringens avsikt med den stora satsningen på telenätet är att 32 priserna även i framtidenskaU hållas låga, att framkomligheten ytterligare FiU 1985/86:5 skall förbättras och attavancerade teletjänster skall kunna erbjudas. hög telekapacitet även fördatakommunikation skall kunna erbjudas med kort varsel var helst ilandet som den efterfrågas. kommunikationssystem ärmycket viktig för hur datateknikens möjligheter kan tas till vara och förhur den kan förenas med andra samhällsmål, som t. ex. decentraliseringoch regional utjämning. Taxorna är också av största vikt för att få ettgynnsamt utnyttjande av denna del av infrastrukturen. bör därför äveni fortsättningen behålla internationellt sett låga Det är regeringensavsikt att dessa taxor skall göras alltmer oberoende av avståndet så att vi fårett "rundare" . taxorna skall i ännu mindregrad utgöra en restriktion för lokaliseringen av enverksamhet. Utskottetdelar den uppfattning, som framförs i motionen, att den tekniska utvecklingenoch eventuella framtida kommersiella begränsningar inte får leda till att storaregionala skillnader uppstår vad gäller möjligheterna att utnyttja tele- ochövriga datakommunikationstjänster. Somframgått av redovisningen av de riktlinjer i propositionen som regeringen avserarbeta efter på tele- och datakommunikationsområdet sammanfaller dessa med desynpunkter på decentralisering och regional utjämning som framförs avmotionärerna. Därför föreligger, enligt utskottets mening, det inte nu någotbehov av en parlamentarisk utredning för att utreda dessa frågor. Utskottetavstyrker motion 2749 yrkande 3. Förden civila förvaltningen pågår f. n. en upphandling av s. k. basdatorer, som äravsedda för generella småskaliga tillämpningar. Ett syfte med upphandlingen avsådana datorer är att myndigheterna skall få tillgång till ett effektivtdatorstöd i sin administration. Detta är av stor betydelse för att åstadkommaen decentraliserad arbetsstruktur inom statsförvaltningen. Regeringen harbegärt att på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1985/86 anvisar 5 milj.kr. för upphandling av programvara till basdatorerna. Imotion 1985/86:25 av () och () anförs attteknikupphandling är ett sätt att komplettera marknadsutvecklingen därmarknaden ej fungerar. Teknikupphandling bör emellertid undvikas på områden därden tekniska utvecklingen är så snabb att med teknikupphandling utveckladeprodukter visar sig föråldrade och marknadsfrämmande redan när de presenteras.Själva den administrativa teknikupphandhngspro-cessen är, sägs det i motionen,tidskrävande, ofta mer tidskrävande än när utvecklande och producerande företagsjälva har ansvaret. Det framhålls även att de programvaror, som nämns ipropositionen, finns tillgängliga pä marknaden och kräver därför ingen form avteknikupphandling. Utskottetdelar inte motionärernas uppfattning att bl.a. teknikupphand ling av programvara på grund av den snabba tekniska utvecklingen inom dataområdet bör undvikas. Utvecklingen av programvara har inte varit lika snabb som utvecklingen av maskinvara. Ett villkor för att -53 3Riksdagen 1985/86.5 saml. satsningenpå basdatorer skall lyckas är att en ändamålsenlig programvara FiU 1985/86:5för bl. a. gemensamma, administrativa tillämpningar, t. ex. ekonomi- ochpersonaladministration, finns anpassad för tillgänglig hårdvara. mening bör därför, som framhålls i proposition 225, ansträngningarnaatt teknikupphandla till avsevärd del riktas mot mjukvaruområdet. Statskontoretoch styrelsen för teknisk utveckling (STU) bör här genom sina centralapositioner ha goda möjhgheter att aktivt med hjälp av teknikupphandlingstimulera till utvecklingsarbete till gagn för hela statsförvaltningen. Meddet anförda avstyrker utskottet motion 25 yrkande 7. Datoriseringens effekter på sysselsättning, arbetsliv ochjämställdhet I motion 1985/86:24 av () krävs enlagreglering av dataanvändningen i arbetslivet. Företagen inför allt fler system av övervakningskaraktärsom innebär inskränkningar i individernas integritet. Den utvecklingen innebärenligt motionären stora svårigheter för de fackliga organisationerna eftersomdet är svårt att med nuvarande regelsystem stoppa system som kränker medlemmarnasintegritet. För att trygga de fackliga organisationernas möjlighet tillinflytande och insyn över företagens dataanvändning i arbetslivet krävs enförstärkt lagstiftning. Föredragande statsrådet tar i proposition 220 (s. 97) uppdessa frågor med anledning av en skrivelse från . Förbundet tar upp vissafrågor om hur de anställdas integritet påverkas i samband med att datatekniktas i anspråk av företagen. Förbundet önskar få en precisering och skärpning avdatalagen (1973:289) i vad avser de enskilda anställdas integritetsskydd iarbetet. Vidare vill förbundet att de anställda och deras fackligaorganisationer skall ges ett avgörande inflytande över beslut om att ett systemskall införas. Förbundet betonar också betydelsen av att forskning ochutvecklingsarbete på området initieras och ges stöd. Enligt föredragande statsrådets mening är frågan omarbetstagarnas integritetsskydd i samband med införande av ny teknik i hög graden fråga om medbestämmande vid förändringar av arbetets organisation. Det ärdärmed i första hand genom förhandlingar och avtal som lösningar skall sökas påproblem av den art som förbundet tar upp. Medbestämmandeavtal har ocksåträffats för samtliga sektorer av arbetsmarknaden, och för vissa branscher gällersärskilda avtal om införande av ny teknik. I de frågor som ligger vid sidan omdatalagen är det naturligt att eventuella kompletteringar görs i avtal av nyssnämnt slag. Föredragande statsrådet delar förbundets uppfattning om behovet avytterligare forskning och utvecklingsarbete rörande integritetsaspekterna vidinförandet av ny teknik. De forsknings- och utvecklingsprojekt som hittillsbedrivits om arbetsmil jö, arbetsorganisation och medbestämmandefrågor i samband med ny teknik har i liten utsträckning studerat integritetsfrågorna. Forskning och utveck ling inom området ligger inom ramen för arbetarskyddsfondens och Arbets- 34 livscentrums uppgifter.Det är angeläget att dessa aspekter blir beaktade i FiU 1985/86:5 denforskning som bedrivs på området, framhålls det i propositionen. anfört i det föregående ger datatekniken möjHgheter att kartlägga ochregistrera individers beteenden inte bara på arbetsplatser. Det är enligtutskottets mening mycket viktigt att studera de integritetsaspekter detta förmed sig. Som utskottet anfört följer regeringen denna utveckling med störstauppmärksamhet. Konstitutionsutskottetanför i sitt yttrande (KU 1985/86:3 y) till finansutskottet att det är viktigaintegritetsproblem som det här är fråga om. System som leder till otillbörligkontroll av de anställda bör givetvis inte få förekomma. Om de avarbetsmarknadsministern anvisade vägarna inte kan ge resultat får givetvisandra sätt prövas, anför . Lagstiftning kan därvid bhnödvändig. Medhänvisning till vad som anförs i propositionen och i konstitutionsutskottetsyttrande anser utskottet att andra vägar än lagstiftning först bör prövas föratt nå de mål motionen åsyftar. avstyrkerdärmed motion 24. Imotion 1985/86:27 (vpk) anförs att det bör göras en grundad beräkning överolika yrkesområden beträffande datoriseringens effekter på sysselsättningen.Vad som utredningsvägen kommit fram i om detta är enligt motionärernadiffust och otillräckligt. Vidare anförs att det måste ankomma på riksdag ochregering att ta ansvar för att datoriseringen i sin förlängning inte leder tillmassarbetslöshet och en allmän försvagning av det mänskliga arbetets ställningi produktionsprocessen. Motionärerna begär därför ett handlingsprogram för hurdetta kan ske. Dendåvarande regeringen tillsatte dataeffektutredningen (DEU) och data-och elektronikkommittén (). hade till uppgift att utreda datatekniken ochelektronikens effekter på näringslivets utveckling. Studier och analyser hargjorts av användningen av olika slags datorstyrd produktionsutrustning, t. ex.numeriskt styrda verktygsmaskiner, industrirobotar och processtyrsys-tem. Förutomatt behandla datatekniken inom egentlig tillverkning genomförde också ettantal studier med syfte att sätta in datatekniken i ett sammanhang somomfattade företaget som helhet. Dataeffektutredningensuppdrag gällde en samlad utredning av datateknikens framtida effekter påsysselsättning och arbetsmiljö.