bet · G901SoU5 · 1985-12-31 00:00:00 — I propositionen har som ovan nämnts det totalautbyggnadsbehovet för barn i daghem och familjedaghem beräknats till nära 55 000 inskrivna barn.Beräkningen grundar sig på SCB:s senaste efterfrågeundersökning med ledning avvilken det beräknas saknas plats för ca 41 000 barn i daghem ellerfamiljedaghem. Därutöver har förutsatts en viss ökning av den kvinnligaförvärvsfrekvensen samt att kommunerna under åren 1985 och 1986bygger ut barnomsorgen i enlighet med sina planer. Vid beräkningen har ävenantagits att antalet inskrivna barn under ett och inteminskar (prop. s. 18). På Uknande sätt och på grundval av befintligbefolkningsstatistik, aktuella befolkningsprognoser och antaganden omförvärvsfrekvensens utveckling har utbyggnadsbehovet för den öppna förskolanoch deltidsgrupperna beräknats till drygt 170 000 barn. Enligt propositionen skall kommunerna genom en planmässigutbyggnad bygga ut barnomsorgen till full behovstäckning . Detkan exempelvis ske genom att barnomsorgen byggs ut med 1/5 . Andraexempel på hur utbyggnaden kan genomföras redovisas i propositionen på 1* 1985/86.12 saml. Exemplen visarutbyggnadstakten när behovet är statiskt, när det ökar SoU 1985/86:5 ochnär det minskar. Ifråga om de gjorda beräkningarna av utbyggnadsbehovet vill utskottet uttala attdet ankommer på kommunerna att på grundval av efterfrågeunder-sökningarna ochförhållandena i den enskilda kommunen bestämma utbyggnadstakten med målet attbarnomsorgen skall vara fullt utbyggd . Med hänvisning härtill avstyrksmotionen i nu aktuell del (yrkande 3). Imotion 1984/85:3235 av () tas upp frågor som rör rätten attbehålla en daghemsplats vid föräldraledighet i samband med syskons födelse.Motionären anser att daghemsplatserna bör reserveras för de barn vars föräldrarförvärvsarbetar eller studerar. Ett barn, vars förälder utnyttjarföräldraförsäkringen och stannar hemma för att vårda ett nytt syskon, börenligt motionären erbjudas öppen förskola eller deltidsförskola i stället.Motionåren hemställer att uttalar sig för att rätten till plats pådaghem och familjedaghem knyts till den tid behov av omsorg föreligger (yrkande1). Vidare hemställs att uttalar sig för att det åligger kommunernaatt se till att barn som haft rått till daghemsplats, men som mister denna rättdå vårdnadshavare utnyttjar sin föräldraförsäkring, med förtur återfår sinplats då behov av omsorg åter uppkommer (yrkande 2). Iskriften Barnomsorgsplanering 1984:3 redovisar statistikuppgifterur kommunernas barnomsorgsplaner 1984. Av uppgifterna framgår att 94 kommunerlåter rätten till plats i kommunens barnomsorg kvarstå vid föräldraledighet isamband med barns (syskons) födelse. Motsvarande siffra året dessförinnanuppges ha varit något lägre. Av de 94 kommunerna är enligt socialstyrelsenmånga stora och representerar därför tillsammans cirka hälften av allabarnomsorgsplatser i landet. I 90 av de 179 kommuner som inte låter barnenbehålla sin plats vid föräldraledighet i samband med syskons födelse erhållerdock alla barn plats med förtur efter avslutad ledighet. I 37 kommunertillämpas förtur enbart för det/de barn som tidigare haft plats medan 25kommuner inte har denna förtursregel. Ipropositionen ingår ett avsnitt om barngruppen såsom en viktig resurs ibarnomsorgen (s. 9). Där sågs bl. a. att en fast grupptillhörighet under längretid är väsentiig för kontinuitet och sammanhang i barnens tillvaro. Socialministernunderstryker vikten av att barnen regelbundet deltar i verksamheten på fastatider. sägs dock att rätten till barnomsorg för barn vars föräldrarförvärvsarbetar eller studerar endast avser den tid behov av sådan omsorgföreligger (prop. s. 6). mening bör utgångspunkten för bedömningen av hithörande frågor varabarnets behov av att få fortsätta i en viss verksamhet samt föräldrarnasönskemål angående fortsatt omsorg för barnet. Ett barn bör inte plötsligtstängas ute från kontakten med barnomsorgspersonal och kamrater, särskilt somföräldrarna i och med ett nytt syskons födelse kan ha begränsade möjligheteratt ge ett äldre barn tillräcklig uppmärksamhet. Sådana behov kan självfalletofta tillgodoses genom en verksamhet som begränsar sig till viss del av dagen.Ytterst ankommer det på resp. kommun att - under hänsynstagande till vad somvid socialtjånstiagens tillkomst uttalats om krav på kontinuitet i verksamheten- avgöra fördelningen av tillgängliga platser SoU 1985/86:5 Utskottetavstyrker med det anförda motion 1984/85:3235 (m). Flera av de motioner som väckts i anledning av den nuaktuella propositionen tar upp inriktningen av det framtida ekonomiska stödettill barnfamiljerna. I några fall läggs konkreta förslag om nya former av stöd,främst något slag av vårdnadsersättning. Liknande motionsyrkanden harbehandlats ett flertal gånger tidigare, , och därvid avslagitsav . I betänkande SoU 1984/85:18, vartill hänvisas, lämnas enredogörelse för den tidigare behandlingen av de familjepolitiska frågorna (s.4-5). I motion 1984/85:3233 av m.fl. (m) hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom utformningen och inriktningen av familjepolitiken (yrkande 4). I motionenpresenteras en familjepolitik som bl. a. bygger på skatt efter försörjningsbördaoch innefattar olika förändringar av skattesystemet, bl. a. införande avgrundavdrag för barn vid den kommunala beskattningen, sänkta marginalskatteroch avdrag för barntillsynskostnader. I samma motion (m) yrkas vidare att skyndsamtskall begära förslag till vårdnadsersättning för barn mellan ett och tre årsålder, utformat i enlighet med vad i motionen anförts och med ikraftträdandeden (yrkande2). Vårdnadsersättningen föreslås vara skattefri ochutgå med . Den bör enligt motionärerna åtföljas av motsvarandehögre föräldraavgifter i den kommunala barnomsorgen och finansieras inom ramenför nuvarande statsbidrag. I motion 1984/85:3234 av m.fl. (fp) yrkasatt hos regeringen skall begära förslag till reformerat familjestöd ienlighet med motionens förslag (yrkande 8). Motionärerna anger vissa principerför en reformerad familjepolitik, bl. a. att barnfamiljernas skatt är för hög iförhållande till försörjningsbördan, att inkomstprövningen i familjestödssystemetpå sikt bör elimineras, att familjestödet bör vara mer generellt och att ettobeskattat vårdnadsbidrag bör utgå lika för alla förskolebarn. Motionärernaskisserar vidare en konkret reform innefattande bl. a. en höjning avbarnbidraget till . per barn och år, flerbarnstillägg redan fr. o. m.det andra barnet, förlängt barnbidrag och studiebidrag samtinförande av ett småbarnstillägg eller vårdnadsbidrag om . perförskolebarn och år. I samma motion (fp) yrkas också att skall uttalaatt kommunerna bör tillämpa enhetliga avgifter inom barnomsorgen i enlighet medvad som anförs i motionen (yrkande 3). De nuvarande marginaleffekterna av familjestödetbör bort. Det småbarnstillägg som föreslås i motionen är bl. a. avsett atttäcka en del av kostnaden för barnomsorgen. Enligt motionärerna bör därföravgifterna till den kommunala barnomsorgen vara enhetliga och utgå oberoende avinkomst. De bör sättas på en relativt låg nivå. I motion 1984/85:3236 av m. fl. (c) hemställsatt regeringen ges till känna vad som i motionen anförts om barnomsorgens framtida utform ning och inriktning (yrkande 2). I motionen presenteras ett långsiktigt 11 familjepolitisktreformprogram som bl. a. inrymmer införande av en skatte- SoU 1985/86:5 pliktigvårdnadsersättning om . till alla familjer med barn iförskoleåldern, höjd skattereduktion för barnfamiljer med endast en inkomst,förlängd rätt till tjänstledighet för vård av små barn, successiv utbyggnad avbarnbidraget, flerbarnsstöd redan fr. o. m. andra barnet samt förstärktstudiestöd. I motion 1985/86:9 av m.fl. (vpk) föreslås attregeringen i samband med lag om rätt till plats i förskolan även framläggerförslag om utbyggnad av föräldraförsäkringen tills barnet uppnått 18 månadersålder (yrkande 2). Enligt motionärerna innebär propositionens förslag att regeringenräknar med att föräldrarna själva skall svara för omsorgen efter de nio månaderde får full ersättning genom föräldraförsäkringen till dess att barnet är 18månader. Motionärerna anser att förslaget förutsätter en snabb utbyggnad avföräldraförsäkringen tills barnet är . Åven i motion 1985/86:8 av () framförsförslag till en form av vårdnadsersättning. Enligt motionären bör en beskattadvårdlön införas för vård av förskolebarn som är mer än 10 månader gamla.Vårdlönen bör utgå av basbeloppet , 2 180kr./mån. I familjer med flera förskolebarn bör full vårdlön utgå för förstabarnet och av vårdlönen för övriga barn. Vårdlönen bör utbetalas till denförälder som har den lägsta inkomsten och berättiga till ATP. Reformen börgenomföras stegvis . bör hos regeringen begäraförslag till vårdlön i enlighet med det anförda (yrkande 2). Som framgår av den redogörelse för den tidigarebehandlingen av de familjepolitiska frågorna som lämnades i betänkandet SoU1984/85:18 var det på initiativ som regeringen inleddeett beredningsarbete som skulle spänna över hela det familjepolitiska området.Våren 1984 presenterades ett regeringsförslag om utökat stöd till barnfamiljerna,vilket bl. a. innehöll en kraftig barnbidragshöjning. I propositionen (prop.1983/ 84:150 bil. 2 s. 3) redogjorde socialministern för skälen till att hanvalt att föreslå en höjning av barnbidraget m. m. framför en rätt till avdragvid beskattningen. a. påpekades att det senare skulle leda till olikakomplikationer i skattesystemet och till att familjer utan eller med lågskattepUktig inkomst ändå skulle behöva kompenseras genom bidrag. I nuvarandesituation blev, enligt socialministern, skålen sammantaget mycket starka föratt höja barnbidragen i stället för att införa en skattereduktion ellerliknande. Utskoftet anförde för sin del (SoU 1983/84:35 s. 16) a«det, när det gällde de allmänna skälen för att välja en barnbidragshöjning framför t. ex. en skattereduktion av något slag, i allt väsentligt anslöt sig till vad socialministern anfört. Utskottet noterade emellertid också att man fått bekräftat att det inledda översynsarbetet på familjepolitikens område skulle komma att fortsätta med nu mera'långsiktig inriktning (samma betänkande s. 11). Åven familjebeskattningen skulle komma att uppmärksammas i det fortsatta arbetet. Liksom tidigare framhöll utskottet att om den av begärda översynen skulle bli meningsfull det krävdes att arbetet kunde bedrivas förutsättningslöst och med öppenhet för nya lösningar eller kombinationer av lösningar. Samtliga motionsyrkanden om familjepoliti kens fortsatta inriktning avstyrktes därmed. hade utskottet alltjämt samma uppfattning.Utskottet anförde SoU 1985/86:5 då följande (SoU 1984/85:18 s. 7). Som anförs i budgetpropositionen (bil. 7 s. 41) är detnödvändigt med ett fortsatt beredningsarbete med anledning avensamförälderkommitténs förslag. Detta gäller även andra frågeställningar påfamiljepohtikens område. Det fortsatta beredningsarbetet bör ske inom ramen förden samlade översyn av familjepoUtiken som begärt. Det utökadeekonomiska stöd till barnfamiljerna som på regeringens förslagbeslutade om förra året innehar en välbehövlig förstärkning för barnfamiljernai en ekonomiskt trängd situation. Den innebar dock inte någon total lösning påbarnfamiljernas ekonomiska problem. Det långsiktiga översynsarbetet påfamiljepolitikens område måste därför fortsätta i syfte att åstadkomma enbättre samordning mellan ohka former av stöd och en större rättvisa mellanolika grupper. Arbetet bör, som utskottet upprepade gånger framhållit, bedrivasförutsättningslöst och inte bindas av några i förvåg gjorda uttalanden frånriksdagens sida. Utskottet förklarade sig inte kunna tillstyrka attriksdagen uttalade sig om inriktningen av det fortsatta familjepohtiskareformarbetet i enlighet med vad som yrkades i de då aktuella motionerna. Ånmindre ville utskottet ställa sig bakom konkreta förslag om införande avvårdnadsersättning i en eller annan form . De dåaktuella motionsyrkandena avstyrktes därmed. Frågor om barnfamiljernas ekonomiska situation bereds förnärvarande i . Mot bakgrund av detta finner utskottet ingenanledning att nu ta något initiativ i frågan. Utskottet avstyrker därförmotionerna 1984/85:3233 (m) yrkande 4, 3234 (fp) yrkande 8 och 3236 (c) yrkande2. Inte heller har utskottet beträffande förslagen tillvårdnadsersättning funnit skäl till annorlunda bedömning. Åven mofionerna1984/85:3233 (m) yrkande 2 och 1985/86:8 (c) yrkande 2 avstyrks därför. Vad gäller förslaget i motion 1985/86:9 (vpk) om enutbyggd föräldraförsäkring kan erinras om att en förälder haren lagfäst rättighet att vara ledig från sin anställning under barnets första18 månader. Socialministern har i propositionen funnit det lämpligt att knytaan till denna åldersgräns då det gällt att bestämma från vilken tidpunkt rättenfill barnomsorgsplats för barnen skall inträda. Detta betyder inte, framhållsdet i propositionen (s. 6), att kommunen befrias från sitt ansvar för omsorgerför barn . I propositionen förutskickas också attföräldraförsäkringen kommer att byggas ut så snart de ekonomiska förutsättningarnaså medger. Utskottet har i det föregående ställt sig bakompropositionens förslag beträffande den tidpunkt från vilken rätten tillbarnomsorgsplats skall inträda. Utskottet delar vidare den uppfattning somkommit till uttryck i propositionen, nämligen att föräldraförsäkringen börbyggas ut så snart landets ekonomi tillåter detta. är detsamhällsekonomiska läget dock sådant att utrymme saknas för en sådan utbyggnad.Motion 1985/86:9 avstyrks således såvitt nu är i fråga (yrkande 2). Vad slutligen gäller förslaget i motion 1984/85:3234 (fp)om enhetiiga barnomsorgsavgifter vill utskottet anföra följande. Enligt 35 § socialtjänstlagen har kommunen rätt att ta utskäliga avgifter SoU 1985/86:5 för bl. a. plats i förskola eller i fritidshemenhgt grunder som kommunen bestämmer. Avgifterna får dock inte överstigakommunens självkostnader. För plats i deltidsförskola för sexåringar och barn ibehov av särskilt stöd får avgift tas ut endast i den mån verksamhetenöverstiger eller . Inom dessa ramarbestämmer varje kommun vilka avgifter som skall erläggas. Avgifterna kan varaantingen fasta eller differentierade med hänsyn till inkomst. hade tidigare en rekommendation omprinciperna för avgiftssättningen inom barnomsorgen, Cirk. Socialministern informerar i propositionen (s. 4) att hani kontakter med har erfarit att förbundet avser attutarbeta en ny sådan rekommendation. Rekommendationen skall därvid ha somutgångspunkt att taxorna utformas på ett sådant sätt att ingen på grund avsina inkomstförhållanden utestängs från möjligheten att anlita den kommunalabarnomsorgen. Utskoftet har tidigare (SoU 1982/83:25 s. 18) uttalat attföräldraavgifterna inom barnomsorgen bör övervägas inom ramen för den samladeöversynen av det familjepolitiska stödet. kommande rekommendationär vidare ägnad att leda till mera enhetliga avgiftstaxor. Utskottet, som villtillägga att en ändring av kommunernas principiella rätt att ta utdifferentierade avgifter förutsätter ändring i socialtjänstlagen, avstyrker medhänvisning härtill motion 1984/85:3234 (fp) såvitt nu är i fråga (yrkande 3). Det nuvarande statsbidragssystemet för barnomsorgenträdde, som ovan nämnts (s. 5), i kraft . Enligt detta systemutgår ett bidrag per inskrivet barn i daghem, fritidshem och familjedaghemkombinerat med ett bidrag per årsarbetare i daghem och fritidshem. Ett särskilt bidrag lämnas för barn med behov av särskiltstöd beräknat i förhållande till antalet inskrivna barn i daghem ochfritidshem. Vidare omfattas även den öppna förskolan av statsbidragsgivningen.Följande bidragsbelopp gäller fr. o. m. ; för varjebarn inskrivet heltid (minst 7 tim./dag) 22 000kr. för varjebarn inskrivet deltid (mellan 4 och 7 tim./dag) b) Fritidshem; förvarje inskrivet barn . c) Bidrag perårsarbetare i daghem och fritidshem . för varjebarn inskrivet heltid (minst 7 tim./dag) . för varjebarn inskrivet deltid (mindre än 7 tim./dag) . e) Öppenförskola; per enhet . f) Barnmed behov av särskilt stöd; Bidrag förvart 10;e inskrivet barn i daghem och fritidshem . Bidrag per inskrivet barn i daghem och fritidshem kan ävenlämnas till SoU 1985/86:5 kommunen för verksamhet som har annan huvudman änkommunen under förutsättning att daghemmet eller fritidshemmet finns angivet ikommunens barnomsorgsplan. Därutöver kan bidrag lämnas med . per avdelningunder förutsättning att huvudmannen för verksamheten är en organisation ellerannan sammanslutning, att verksamheten drivs utan vinstsyfte och att denfaktiska kostnaden för anställd personal uppgår till minst detta belopp. Vidare avsätts 30 milj. kr. för utveckling ochförnyelse av barnomsorgen. Dessa medel fördelas av regeringen efter ansökan hossocialdepartementet. I propositionen uppges att genomen enkät till samtiiga kommuner försökt kartlägga vilkaeffekter det nya statsbidragssystemet kan förväntas ge upphov till. Enkätresultatet visar bl. a. att många kommuner vidtagiteller planerar att vidta åtgärder som en direkt följd av det nyabidragssystemet. Som exempel har barngrupperna utökats något för att förbättraresursutnyttjandet och intagningsreglerna anpassats till de nya timgränser somgäller för helt resp. halvt bidrag. Vidare har avgiftsreglerna förändrats imånga kommuner. Enkätsvaren visar att statsbidragsutfallet för kommunernaär avhängigt fördelningen mellan olika omsorgsformer och fördelningen mellanhel- och deltidsbarn. Sålunda bUr bidragsutfallet bättre ju högre andeldaghemsbarn och ju högre andel heltidsbarn kommunen har. Många kommuner anserdet svårt att alltför snabbt ändra fördelningen mellan daghem och familjedaghem.I vissa fall kanske det inte alls skulle vara lämpHgt med en omfördelningmellan dessa barnomsorgsformer, t. ex. når det finns stora glesbygdsområdeninom kommunen. Enligt proposifionen (s. 21) kompenseras vissa effekter avdet nya statsbidragssystemet genom skatteutjämningsbidraget fr. o. m. år 1986.Vidare uppges att hänsyn kan tas till de berörda omfördelningseffekterna för dekommuner som har en särskilt utsatt ekonomisk situation vid prövning av extraskatteutjämningsbidrag . Den ökning av antalet inskrivna barn i barnomsorgen somkan beräknas för visar enligt propositionen att statsbidraget under detförsta bidragsåret inneburit ett förbättrat resursutnyttjande och en kraftigutbyggnad av verksamheten som helhet. Kommunernas barnomsorgsplaner uppgesvisa på en fortsatt utbyggnad av daghem och familjedaghem. Socialministern finner de konstaterade effekterna av detnya statsbidragssystemet gynnsamma. Inte minst gäller detta den ökade frihetenför kommunerna att finna lokala lösningar. Han pekar dock på vikten av attförändringar av antalet barn i grupperna inte görs utan att detta föregås avnoggranna undersökningar av varje daghems förutsättningar härför. Mot bakgrundav vad som anförts om att det nya statsbidraget i vissa fall inneburit attkommunerna fått högre kostnader, särskilt för barn som är inskrivna på helfid ifamiljedaghem, föreslås att bidraget till barn på deltid () i daghemökas med . per barn och år.Statsbidraget för barn som är inskrivna i familjedaghem per barn och år. bidragettill barn i behov av särskilt stöd höjt från . Som en följd av att det i propositionen föreslås atträtten till barnomsorg i SoU 1985/86:5 vissa fall även skall omfatta rätt tilldeltagande i öppen förskola eller deltidsgruppsverksamhet föreslås följandeförändringar i statsbidragssystemet. Bidraget per enhet i öppna förskolan görsom till ett statsbidrag per årsarbetare, dvs. Åvendeltidsförskolan, som inte varit berättigad till statsbidrag, får ettnytt statsbidrag om . per anställd årsarbetare. Dessutom föreslåsföräldrakooperativ och andra alternativa barnomsorgsformer, som får ettårsarbetarebidrag per avdelning, få samma bidrag till personalkostnaderna somi dag gäller för den kommunala barnomsorgen. I flera motioner läggs från skilda utgångspunkter framförslag till annorlunda utformade statsbidragssystem. I motion 1984/85:3233 av m. fl. (m), variäven yrkas avslag på propositionsförslagen i deras helhet, hemställs attriksdagen hos regeringen skyndsamt begär förslag till sådana regler att allaenskilda förskolor och fritidshem som uppfyller kvalitetskraven oavsettdriftsform och omsorgsform räknas in i den kommunala barnomsorgsplanen för attfr. 1986 åtnjuta samma statsbidragsrätt som barnomsorg och attstatsbidragen görs neutrala till omsorgsformen (yrkande 3).Motionärerna anför bl. a. att förskole- eller skolbarnsomsorg inte fårgynnas på bekostnad av enskilda alternativ eller familjedaghem, attdeltidsförskolan skall berättiga till motsvarande statsbidrag somheltidsförskolan, att lång daghemsvistelse inte får leda till ettoproportionerligt stort statsbidrag jämfört med kortare vistelsetider samt attstatsbidragen också skall ge utrymme för införande av vårdnadsersättning frånden . I motion 1984/85:3234 av m.fl. (fp)begärs förslag till reformerat statsbidrag till förskolan i enlighet med vadsom anförs i motionen (yrkande 1). Enligt motionärerna bör statsbidragssystemetändras så att visst bidrag i fortsättningen utgår per barn i förskoleålderninom kommunen. De förtroendevalda i kommunen bör inom denna ram anförtros attfördela medlen till barnomsorg på det sätt som bäst motsvarar efterfrågan iresp. I avvaktan på en större reform av statsbidragssystemet i enlighetmed yrkande 1 tillstyrker motionärerna de förändringar som föreslås ipropositionen med den ändringen att bidrag skall utgå på lika villkor tillkommunal barnomsorg och alla former av enskild barnomsorg (yrkande 2). Enligtmotionärerna finns ingen anledning att motsätta sig att seriösa företag driverbarnomsorg. I motion 1984/85:3236 av m.fl. (c), vari ävenyrkas avslag på propositionsförslagen i deras helhet, yrkas att beslutar att hos regeringen begära förenklade regler för barnomsorgens statsbidrag och ett rättvisare system i enlighet med vad som anförts i motionen (yrkande 3). Motionärerna anser att statsbidragssystemet bör reformeras i enlighet med de bidragsregler antog . Reglerna, som upphävdes genom ett nytt riksdagsbeslut och därför aldrig kom att träda i kraft, innebar att bidrag skulle utgå av bruttokostnaden för all barnomsorg som fanns upptagen i kommunernas barnomsorgsplaner, dvs. daghem, familjedaghem, deltidsförskola, öppen förskola, föräldradrivna daghem och kooperativ barnomsorg samt förskolor med alternativ pedago- 16 giskinriktning och förskolor i privat regi. SoU 1985/86:5 Ett statsbidrag med denna uppläggning tillgodoser enligtmotionärernas mening bättre behovet av en flexibel, obyråkratisk ochutvecklingsbar barnomsorg än det i propositionen föreslagna. I motion 1985/86:9 av m.fl. (vpk) föreslås attriksdagen uttalar sig för en förändring av statsbidraget till barnomsorgen i enlighet med vad som anförs i motionen och hemställer hos regeringen om förslag härom (yrkande 4). Motionärerna anser att det nuvarande statsbidragssystemet har inneburit kraftiga försämringar inom barnomsorgen, främst genom ett utökat antal barn i barngrupperna, s. k. överinskrivning. Motionärerna föreslår i stället ett driftbidrag som utgår av de faktiska ' driftkostnadernaoch på så sätt täcker personalkostnaderna. Bidraget skall dessutom kopplas ihopmed bindande miniminormer för personaltäthet, ytor och barngruppsstorlekar. I samma motion föreslås att med ändring ipropositionen beslutar att statsbidrag för anlitande av stödpersonal för barnmed särskilda behov skall täcka den faktiska kostnaden och att kommunen gesrätt att anlita den stödpersonal som anses erforderlig och efter särskildredovisning i efterhand erhålla full kostnadstäckning (yrkande 6). I motion 1985/86:8 av (), vari även yrkasavslag på propositionsförslagen i deras helhet, yrkas att hosregeringen begär förslag till statsbidragssystem till förskolan i enlighet medvad som anförts i motionen (yrkande 4). Förslaget innebär följande. Om vårdlöninförs enligt motionärens förslag (se ovan s. 12) kan det barnrelateradestatsbidraget till barnomsorgen för barn utgå ur systemet.