bet · G901KU15 · 1985-12-31 00:00:00 — om vissa kommunala frågor m. m. om vissa lagstiftningsåtgärder inom ramen för Vno<:/o ic I detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslag(prop. 1985/ 86:70) om vissa lagstiftningsåtgärder inom ramen förfrikommunförsöket samt den med anledning av propositionen väckta motionen1985/86:255 av m. fl. (m), vari yrkas att ett av propositionenslagförslag skall avslås. Vidare tar utskottet upp till behandling drygt 25motioner från de allmänna motionstiderna 1985 och 1986 gällandefrikommunförsöket och en rad andra skilda kommunala frågor. En av motionernagäller det statliga partistödet. Propositionen innehåller fyra lagförslag. Ett av förslagengäller en ändring av 2 kap. 10 § kommunallagen innebärande ett förenklatförfarande för kallelse till fullmäktiges sammanträden. Ändringen avses gällagenerellt för alla landets kommuner och landstingskommuner. Övriga lagförslagavser olika åtgärder inom ramen för frikommunförsöket. Det förslag som omfattasav den väckta följdmotionen avser ökade befogenheter för miljö- ochhälsoskyddsnämnden vid tillsyn enligt lagen om djurskydd. Utskottet hartillstyrkt samtliga förslag i propositionen samt avstyrkt följdmotionen. De motioner i övrigt som behandlats av utskottet (se nedan)har - med undantag för fyra motioner gällande statligt och kommunalt partistöd-avstyrkts. I partistödsfrågan har utskottet angivit att en översyn på dettaområde nu bör aktualiseras och att partiledaröverläggningar i frågan bör kommatill stånd. Motioner med anknytning till frikommunförsöket Behandlasi utskottets yttr. Försöksverksamhetmed samordnat statsbidrag - motion 1984/85:1554 6,44 yrkande 4 av m.fl. (c). Reservation2 (m, fp, c) Försöksverksamhetmed öppna nämndsammanträden - motion 1984/ 7 45 85:2225 yrkande 4 av LarsErnestam och (båda fp). Reservation 3 (m, fp) Den kommunalapersonalens medverkan i frikommunförsöket - motion 7, 45 1984/85:2225yrkande 6 av och (båda fp). Generelltbemyndigande gällande frikommunförsöket - motion 1985/ 8, 45 86:K624 av OlleGrahn (fp). 1 1985/86. Behandlas i utskottets yttr. Direkta val till lokala organ - motionerna1984/85:1554 yrkande 1 av 8, 45 m.fl. (c), 1984/85:2225 yrkande 2 av och (båda fp), 1984/85:2330 yrkande 1 av och (båda c), 1985/86:K610 yrkande 5 av m. fl. (fp) och1985/86:K616 yrkande 2 av (). Reservation 4 (fp, c), särskiltyttrande 1 (vpk) Försöksverksamhetmed stadsdelskommuner i - motion 11, 45 1984/85:2330 yrkande 2 av och (båda c). Särskilt yttrande 2 (c) 7.Privatisering av verksamhet m.fl. (vpk). Reservation 5 (vpk) motion 1984/85:401 av 11, 46 Telefonsammanträdenmed kommunala nämnder-motion 1984/85:569 av 13, 46 m.fl.(s). Det kommunalapartistödet - motionerna 1984/85:570 av () 14, 47 och IngemarKonradsson (s), 1985/86:K610 yrkandena 8 och 9 av m.fl. (fp)och 1985/86:K806 av (). Det statliga partistödet-motion 1985/86:K718yrkande 3 av 16, 47 (c). Kostnadsansvaret för ersättning till kommunalt förtroendevalda-motion 16, 47 1984/85:1121 av och (båda s). Särskiltyttrande 3 (c) 12.Kommunal vårdnadsersättning m.fl. (c). Reservation 6 (m, c) motion 1984/85:1139 av 17,48 13.Delning av kommuner - motionerna 1984/85:1505 yrkande 2 av m.fl. (fp), 1984/85:1554 yrkande 2 av m. fl. (c), 1984/85:2225yrkande 5 av och (båda fp), 1985/86:K610 yrkande 2av m.fl. (fp) och 1985/86:K616 yrkande 1 av ().Reservation 7 (m, fp, c) 14.Majoritetsmarkeringar i det kommunala styrelseskicket 85:1554 yrkande 3 avThorbjörn m.fl. (c). Reservation 8 (c) motion 1984/ 20, 48 15.Samverkan mellan kommuner och enskilda eller folkrörelser - motionerna1984/85:1554 yrkande 5 av m. fl. (c) och 1985/86:K616 yrkande3 av (). Reservation 9 (c) KU1985/86:15' Behandlas iutskottets yttr. Rådgivandekommunala folkomröstningar - motionerna 1984/85:2225 23, 49 yrkande 3 av och (båda fp) och 1985/86:K610 yrkande 6 av m.fl. (fp). Reservation10 (m, fp, c) Den fackliga representationen i kommunalanämnder - motionerna 25, 50 1985/86:K601 av m. fl. (c), 1985/86:K610 yrkande 1 av m. fl. (fp) och 1985/86:K233 yrkande 2 av m. fl. (m). Reservation11 (m, fp, c) Insyn för samtliga partier i kommunala nämndersarbete - motion 26, 50 1985/86:K603 av m. fl. (vpk). Reservation12 (vpk) Snabbarevalgenomslag i kommunala styrelser - motionerna 1985/ 86:K604 av i (m) och 1985/86:K721 av m. fl. (m). Särskihyttrande 4 (m) Den kommunalakompetensen i näringspohtiska frågor - motionerna 1985/86:K607 av (), 1985/86:K611 yrkande 1 av och (båda m),1985/86:K612 yrkande 1 av och (båda fp) samt1985/86 :K622 av m. fl. (fp). Vidgning av denkommunala kompetensen (u-landsbistånd) - motion 1985/86:K619 av (). Stad sombenämning på.vissa orter- motion 1985/86:K609 av (). Stadsfullmäktige/stadsstyrelsesom benämningar på kommunfullmäktige/kommunstyrelse - motion 1985/86:K608 avElisabeth m. fl. (m). Reservation13 (m) avgiftssättning - motionerna1985/86:K613 av . och (båda c) och 1985/86:K627 av och (båda m). Särskiltyttrande 5 (m, c) Länsnämndernas sammansättning - motion1984/85:1554 yrkande 6 av m. fl. (c). Reservation14 (c), särskilt yttrande 6 (vpk) Interpellationsrätt i landstingen - motion1984/85:1554 yrkande 7 av m.fl. (c). Reservation15 (c, vpk) Landstingensställning - motion 1984/85:1554 yrkande 8 av m.fl. (c). Reservation16 (c) 35,52. Propositionen ku 1985/86:15 I proposition 1985/86:70 föreslås att antarförslagen till 1. lag om ändringi kommunallagen (1977:179), 2. lag om ändringi lagen (1984:382) om försöksverksamhet med en friare kommunalnämndorganisation, 3. lag om undantagför vissa kommuner och landstingskommuner från bestämmelserna i lagen(1929:116) om tillsyn över stiftelser, 4. lag omförsöksverksamhet med ökade kommunala befogenheter vid tillsyn enligt lagen(1944:219) om djurskydd. Den ändring som föreslås i kommunallagen (lagförslag 1)innebär att kallelse till fullmäktiges sammanträden skall, i motsats till vadsom gäller , kunna ske på annat sätt än genom posten, t. ex.genom bud. Andringen avses gälla generellt för alla landets kommuner ochlandstingskommuner. Lagförslag 2 gäller vissa ändringar i lagen omförsöksverksamhet med en friare nämndorganisation som gör det möjligtför de kommuner och landstingskommuner som ingår i frikommunförsöket attinrätta särskilda organ, t. ex. s. k, byutveckUngsgrupper och att handhaförvaltning och verkställighet under ett lokalt organ, t. ex. enkommundelsnämnd. Lagförslaget ger vidare frikommunerna möjlighet att göraavsteg från kommunallagens och specialförfattningarnas krav på att beslut somhar fattats med stöd av delegation från en nämnd skall anmälas till nämnden.Förslaget i sistnämnda del innebär att nämnden själv får besluta i vilkenutsträckning anmälan skall ske. Beslut som får överklagas genom kommunalbesvärskall protokollföras särskilt, om anmälan inte skall ske. Enligt lagförslag 3 skall stiftelser som förvaltas avkommuner eller landstingskommuner ingående i frikommunförsöket undantas fråntillsyn enligt lagen om tillsyn över stiftelser, om deras förmögenhet är mindreän . Lagförslag 4 slutligen ger frikommunerna ökadebefogenheter att ingripa mot försummelser i fråga om vård och behandling avdjur. Enligt förslaget skall miljö- och hälsoskyddsnämnden i försökskommun hasamma befogenhet som att meddela förbud att ha hand om djureller vissa slag av djur för dem som inte följer meddelade föreskrifter.Nämnden skall också kunna besluta att djur skall tas om hand genompolismyndighetens försorg. Lagförslagenföreslås träda i kraft . beslutade att en försöksverksamhetmed ökad självstyrelse skulle bedrivas den 1 juli 1984-den31 (prop. 1983/84:152, KU 32, rskr. riksdagendärvid antagna lagen (1984:382) om försöksverksamhet med en KU 1985/86:15friare nämndorganisation skulle högst nio kommuner och trelandstingskommuner omfattas av försöket. Regeringen har därefter utsett defrikommuner som skall ingå i försöket. Dessa är , , ,, , , , och kommuner samtGöteborgs och , och läns landstingskommuner. Försöksverksamheten innebär att frikommunerna skall kunnafå dispens från statliga regler, som verkar onödigt styrande på kommunalverksamhet. Syftet är också att pröva nya former för samverkan mellan stat ochkommun som bättre svarar mot lokala behov och förutsättningar. Genom riksdagsbeslutet har regeringen getts möjlighet attinom ramen för försöksverksamheten göra avsteg från vad har bestämt isamband med anvisande av anslag, godkännande av riktlinjer för viss verksamheteller annan liknande åtgärd. I några fall har förslag om lagändringar förelagtsriksdagen. Försöksverksamheten skall, som tidigare framgått, pågåunder . Avsikten är att denna efter utvärdering skall ligga tillgrund för mera generella överväganden. Det har uppdragits åt stat-kommunberedningen(C 1983:02) att svara för att frikommunförsöket genomförs och utvärderas (Dir.1984:28). Beredningen har i en promemoria redogjort förregeringens dispenser och andra åtgärder. I samband med beslut omförsöksverksamheten förutsattes att skulle få skriftliga rapporter omhur försöksverksamheten fortlöper. I den nu aktuella propositionen angerföredragande departementschefen att han kommer att föreslå regeringenatt en redovisning för frikommunförsökets hittillsvarande utveckling och deåtgärder som regeringen har vidtagit lämnas till . I motion 1985/86:255 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen avslår proposition 1985/86:70 såvitt avser förslag om ökadebefogenheter för miljö-och hälsoskyddsnämnder. Motionärerna anger inledningsvis att erfarenheterna frånförsöksverksamheten kan vara till nytta för landets samtliga kommuner, varfördet finns anledning att visa en öppen attityd till ohka förslag. Dennainställning får, fortsätter motionärerna, emellertid inte leda till attolämpliga lagförslag, såsom det förevarande, antas. I motionen anges därefteratt de för miljö- och hälsoskyddsnämnderna i försökskommunerna föreslagnabefogenheterna kan leda till att kännbara åtgärder kommer att riktas motenskilda, åtgärder som bl. a. kan få stora känslomässiga och ekonomiskakonsekvenser. Enligt motionärerna, som anmärker på att propositionen saknar enredovisning av de skäl som skulle motivera de förslagna ändringarna idjurskyddslagen, kan inte kommuner antas ha tillgång till den expertis som ären förutsättning för en korrekt behandling av ärenden av aktuellt slag. Yttrande KU 1985/86:15 har inhämtat jordbruksutskottetsyttrande över propositionen, såvitt avser det i följdmotionen upptagnalagförslaget, och motionen. yttrande har som bilaga 1fogats till detta betänkande. Försöksverksamhet med samordnat statsbidrag I motion 1984/85:1554 yrkande 4 av m.fl.(c) yrkas att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad imotionen anförs rörande vidgade försök med frikommuner. I motionen föreslås utvidgningar av området förförsöksverksamheten med frikommuner. Motionärerna anger att de anser särskiltangeläget att försöksverksamhet med samordnat statsbidrag kan komma till stånd;skatteutjämningsbidrag och utgående specialdestinerade bidrag bör utgöra ensamlad resurs som kommuner förfogar över så fritt som möjligt. Enligtmotionärerna förefaller regeringen vara mycket njugg i sin dispensgivning,något som motionärerna beklagar. I samband med att utskottet behandlade regeringens förslagom en försöksverksamhet med ökad självstyrelse (KU 1983/84:32) togutskottet ställning till två motioner med förslag om olika utvidgningar avområdet för försöksverksamheten. En av motionerna innehöll bl. a. önskemål omförsöksverksamhet med samordning av skatteutjämningsbidrag och specialbidrag.Utskottet avstyrkte motionerna med följande motivering: Utskottet vill understryka att det är försökskommunernasjälva som skall komma med förslag om innehållet i försöksverksamheten. Detblir därefter en sak för i första hand regeringen att ta ställning till dessaförslag. I den mån ny eller ändrad lagstiftning är påkallad krävs ävenriksdagens beslut. I det nu aktuella sammanhanget finns emellertid ingenanledning för att ta ställning till de enskilda, konkreta önskemål omförsöksverksamhet som finns i motionerna. Moderata samUngspartiets, och folkpartietsledamöter i utskottet reserverade sig beträffande frågan om samordnatstatsbidrag. Enligt reservanternas mening borde för försökskommunernas delskatteutjämningsbidrag och utgående specialbidrag samordnas till ettsammanlagt bidrag. Försöksverksamhetmed öppna nämndsammanträden KU1985/86:15 I motion 1984/85:2225 yrkande 4 av och (båda fp) yrkas att beslutar införa följande tillägg pålämpligt ställe i lagen om försöksverksamhet med en friare kommunalnämndorganisation: Om fullmäktige så beslutar kan nämndsammanträde öppnas förkommuninnevånarna. Enligt motionärerna är öppna nämndsammanträden ett sättatt göra den kommunala verksamheten levande för medborgarna och öka intressethos allmänheten för de beslut som fattas. Ett likalydande motionsyrkande avstyrktes av utskottet isamband med behandlingen av förslaget om ökad självstyrelse (KU 1983/84:32), varvid utskottet bl. framhöll att det i första hand var försökskommunernasjälva som skulle komma med förslag om innehållet i försöksverksamheten samtatt det inte i det aktuella sammanhanget fanns anledning för att taställning till förevarande - och vissa andra - framställda motionsönskemål. Moderata samlingspartiets och ledamöter iutskottet reserverade sig till förmån för motionsyrkandet. Den kommunala personalens medverkan i frikommunförsöket I motion 1984/85:2225 yrkande 6 av och (båda fp) yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om medverkan från den kommunala personalen. I motionen anges bl. a. att det är av stor betydelse attden kommunala personalens medverkan tas till vara på bästa sätt ifrikommunförsöket och att de synpunkter på olika typer av statlig reglering somfinns hos de anställda kommer till positiv användning. Utskottet behandlade i sitt betänkande omförsöksverksamhet med ökad självstyrelse (KU 1983/84:32) en liknandemotion tillsammans med en motion innehållande olika synpunkter på brettengagemang i försöksverksamheten. Utskottet föreslog att motionerna skulleförklaras besvarade enligt det följande: Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärviktigt att försöksverksamheten har en så bred förankring som möjligt i deberörda kommunerna. Det finns därför anledningatt i försöksverksamheten prioritera sådana KU 1985/86:15 områden somengagerar många olika intressen och medborgargrupper. Utskottet förutsätter attregeringen i det fortsatta arbetet uppmärksammar denna fråga. Generellt bemyndigande gällande frikommunförsöket Imotion 1985/86:K624av () yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om generell möjlighet tilldispens. Motionärenanser inte att regeringen när det gäller frikommunverksamhe-ten skall behövaförelägga propositioner gällande lagförslag som binder den kommunalaverksamheten utan regeringen bör ges en generell möjlighet till dispenser frånsådan lagstiftning. Propositionengällande frikommunförsöket m. m. Idet betänkande (Ds C 1984:1) av stat-kommunberedningen som låg till grund förproposition 1983/84:152 om försöksverksamhet med ökad självstyrelse,övervägde beredningen möjligheten av att hos begära bemyndigande avdet slag som tas upp i motionen. Beredningen ansåg dock inte att detta bordeske. I propositionen (s. 10) anförde föredragande departementschefen i sakenföljande: Beredningenhar övervägt möjligheten att redan nu begära att i lag bemyndigarregeringen att meddela föreskrifter om avvikelse från viss lagstiftning förförsökskommunerna. Det har emellertid visat sig att det inte finns etttillräckligt underlag för en sådan lag. Beredningen har därför funnit att detär bättre att låta försökskommunerna, sedan försöksverksamheten har kommit igång, anmäla behovet av ändrad lagstiftning hos regeringen. Om det därvid visarsig att det behövs en bemyndigandelag för att genomföra förändringarna, fårfrågan om en sådan lag tas upp . Vid denna bedömning harberedningen också beaktat att det på många områden redan finns bemyndigandenför regeringen. Jag delar beredningens uppfattning på denna punkt. Sedanfrikommunförsöket startade har regeringen haft att ta ställning till ca 250önskemål om avsteg från gällande författningar. Huvuddelen av dessa harbehandlats positivt, helt eller delvis. Vid sammanlagt fem tillfällen harriksdagen förelagts propositioner innehållande lagförslag gällandefrikom-munverksamheten. Direkta val till lokala organ Imotion 1984/85:1554 yrkande 1 av m.fl. (c) yrkas attriksdagen beslutar att hos regeringen begära förslag till lagstiftning omdirekta val till lokala organ i enlighet med de riktlinjer som anges imotionen. Motionärerna upprepar ett i tidigare partimotion framförtkrav om KU 1985/86'15 försökslagstiftnirig som möjliggör direkta val tilllokala organ. Enligt motionen skulle en sådan ordning möta den i vissa falluppkomna komplikationen att kommundelsnämnder får en politisk sammansättningsom markant avviker från kommundelens politiska struktur. I motionen angesvissa av de regler som bör inrymmas i den föreslagna försökslagstiftningen. Detanges att hos regeringen skyndsamt bör begära att ett förslag i sakenutarbetas och föreläggs för beslut. Motionärerna framhåller att detär viktigt att kommundelsorganen görs så stora att en allsidig partirepresentationåstadkoms. I motion 1984/85:2225 yrkande 2 av och (båda fp) yrkas att hos regeringen begär förslag omförsöksverksamhet med direktvalda kommundelsnämnder/fullmäktige. Enligt motionärerna är det genom det i motionen förordadedirekta inflytandet från medborgarna på vilka personer som fattar beslutangående den egna kommundelen som det verkliga engagemanget och känslan förkommundelen främjas. Motionärerna anger vidare bl. a. att invändningar att denpolitiska majoriteten i direktvalda kommundelsnämnder/fullmäktige kan skiljasig från majoriteten i hela kommunen inte är så bärande att inteförsöksverksamhet med direktvalda kommundelsnämnder bör genomföras. I motion 1984/85:2330 yrkande 1 av ochKarin (båda c) yrkas att beslutar att hos regeringen begäraförslag om lagstiftning som möjliggör inrättande av direkt valda lokala organ ikommunerna. Motionärerna anger bl. a. att de lokala organen måste gesen bättre förankring inom sitt område och att därför organen bör varadirektvalda av befolkningen i området. I motion 1985/86:K610 yrkande 5 av m.fl.(fp) yrkas att hos regeringen begär förslag om införande avförsöksverksamhet med direktvalda kommundelsfullmäktige. Motionärerna anger att det främsta skälet till att de förordardirektvalda kommundelsfullmäktige är att ett sådant direkt inflytande frånmedborgarna på vilka personer som skall väljas i den egna kommundelen ger ettstörre engagemang och en större känsla för den egna kommundelen. Enligtmotionen medför indirekta val inte samma goda spegling av den aktuellaväljaropinionen i olika kommundelar som vid direkta val utan representationenkan bU direkt missvisande. I motion 1985/86:K616 yrkande 2 av () yrkas attriksdagen beslutar att hos regeringen begära förslag som möjliggör direkta valtill kommundelsfullmäktige i enlighet med vad som anges i motionen. I motionen anges att erfarenheterna från försök med lokalaorgan på olika angivna sätt varit positiva och att slutsatsen är attlagstiftningen om lokala organ bör permanentas. Mot bakgrund av erfarenheternamed lokala organ, vilka enligt motionären till största delen varit positiva,krävs i motionen att en lag om direktval till kommundelsfullmäktige stiftas påförsök. Enligt motionen är nämligen ett problem som väckt irritation att denpolitiska sammansättningen ikommundelsfullmäktige kan avvika från den politiska KU 1985/86:15 strukturen ikommundelen. Motionären förordar vidare att försökslagstiftningen garanterarmöjligheten att hålla offentliga sammanträden och att kommundelsfullmäktige gesmöjlighet att tillsätta kommittéer och utredningar. Slutligen föreslås imotionen att lagen reglerar rösträtt och valbarhet samt slår fast att valsättetskall vara proportionellt. Försöksverksamhetenmed lokala organ m. m. Sedanår 1980 gäller lagen (1979:408) om vissa lokala organ i kommunerna(lokalorganslagen). Enligt lagens ursprungliga lydelse gavs kommun möjlighetatt inrätta lokala organ, vilka skulle kunna besluta inom detkommunal-lagsreglerade området. 1979/80:54, KU 27, rskr.96) vidgades området till att även omfatta vissa specialreglerade nämnderskompetensområden. År1985 antog (prop. 1984/85:98, KU 22, rskr. 137) lagen (1985:127) omsärskilda organ i landstingskommunerna, vilken trädde i kraft den 1 januari1986. Lagen ger landstingen rätt att inrätta vissa lokala organ och på så sättmöjlighet att samordna sin nämndorganisation lokalt på samma sätt som kommun. Demokratiberedningenhar i sitt överlämnade huvudbetänkande - Aktivt folkstyre ikommuner och landsting (SOU 1985:28) - bl. a. gjort viss utvärdering av denförsöksverksamhet med lokala organ som bedrivits. Beredningens slutsats är attreformen - i de fall där målmedvetna och långtgående insatser gjorts idecentraliseringsarbetet - gett förutsättningar för att fleramedborgare kan medverka, bli delaktiga och ta ansvar för verksamhet.Vidare anser beredningen att reformen med kommundelsnämnder gett ökademöjligheter till helhetssyn och samordning av kommunala verksamheter, attarbetet över sektorsgränser underlättats samt att ekonomiska och personellaresurser lättare kunnat utnyttjas. Enligt beredningen har ocksåförutsättningarna att förbättra den kommunala servicen ökat. Beredningen harföreslagit att lokalorganslagen slopas i samband med att en ny kommunallagantas och att lagtext som reglerar lokala organ (i beredningens betänkandebenämnda lokala nämnder) ingår i en ny kommunallag. Samma synsätt redovisas ifråga om de särskilda organen i landstingen. I avvaktan på en ny kommunallaghar beredningen föreslagit en ny lag om lokala organ i kommuner. Iberedningens betänkande (SOU 1985:29) Principer för ny kommunallag föreslås bl.a. att det i kommuner och landsting skall finnas centrala och lokala nämndersamt att de centrala nämnderna skall ha uppgifter som avser hela kommunen ellerlandstingskommunen medan de lokala nämnderna skall sköta förvaltningen avanläggningar eller uppgifter i en del av kommunen eller . Förlandstingskommunernas del föreslås dessutom möjlighet att inrätta särskildanämnder under centrala eller lokala nämnder. utredningsförslag KU 1985/86:15 presenterade i betänkandet (Ds Kn 1981:8) Direktvalda lokala organett diskussionsunderlag i direktvalsfrågan för att få vägledning inför sittfortsatta arbete. Betänkandet har remissbehandlats. Vid1984/avstyrkte utskottet (KU 1984/85:6) två motionsyrkanden omatt demokratiberedningen borde genom tilläggsdirektiv få i uppdrag att utredafrågan om direkt valda lokala organ. Utskottet ansåg att ytterligareerfarenheter av den pågående försöksverksamheten med lokala organ bordeerhållas innan definitiv ställning till frågan togs. och folkpartietsledamöter i utskottet reserverade sig till förmån för motionerna. Försöksverksamhet med stadsdelskommuner i Motionen Imotion 1984/85:2330 yrkande 2 av och (båda c)yrkas att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vadsom i motionen anförts angående försöksverksamhet med stadsdelskommuner inomStockholms stad. Imotionen föreslås att - efter det att en demokratiseringsreform med direkta valtill lokala organ genomförts - en försöksverksamhet med stadsdelskommuner inomStockholms stad införs. Enligt motionärerna skulle det genom en sådandecentralisering av beslutsbefogenheterna finnas stora förutsättningar attradikalt stärka medborgarinflytande och lokal demokrati. I motionen pekas påolika fördelar som förslaget skulle medföra. Motionärerna anger att det börvara en lämplig uppgift demokratiberedning att tillsammans medStockholms stad utveckla och initiera en försöksverksamhet med stadsdelskommunerenligt den modell som skisserats i det föregående. Imotion 1984/85:401 av m.fl. (vpk) yrkas att beslutaratt hos regeringen begära utredning och förslag till sådan ändring i gällandelagstiftning, att privatisering av kommunala verksamheter såsom relaterats imotionen ej kan ske.