bet · G901KrU21 · 1985-12-31 00:00:00 — Om en förändring avindelningen medför ökade kostnader för bolaget eller börmoderbolaget resp. moderbolaget och gemensamt besluta i frågan. distriktsorganisation är, liksomindelningen i lokalradioområden, riksdagsbunden. är inte lika detaljstyrd; i 1978 ärs beslut sägs enbartatt det skall finnas minst fyra distrikt, varav ett i . Om SverigesUtbildningsradios regionala organisation gjordes uttalanden i samband medbeslutet om utbildningsradion (prop. 1975/76:110, UbU 1976/77:8). är under företagsledningen organiseradi två programenheter (och ) samt en självständigdistriktsorganisation med produktionskontor på tio orter. Som framgår av dentidigare framställningen (s. 25) sänds regionala sändningar över samtligadistrikt. Flera av sändningarna är gemensamma för två distrikt (Nordnytt,Mittnytt och ). ABC-området (och län), som inteingår i något av distrikten, beräknas få regionala nyhetssändningar under år1987. Riksradion består av ett antal programenheter i samt endistriktsorganisation med produktionskontor på tio orter. Lokalradion bestårav 24 lokalradiostationer och 44 underredaktioner på andra ställen i resp.område samt en central förvaltning i . Utbildningsradion har delsredaktioner i , dels regionala ombud på ett tiotal platser ute ilandet. Programbolagens regionala och lokala indelning framgår av bilagorna 5,6 och 7. 1 ett antal motioner framställs yrkanden som syftar tillatt 1985/86:21 skall genomföra en distriktsindelning sominnebär att gränserna mellan TV och/eller riksradiodistrikten inte skall brytanågon länsgräns. Motionerna är följande, nämligen 1985/86:355 (s) i motsvarandedel, 1985/86:357 (fp), 1985/86:361 (s, m, fp, c) och 1984/85:1296 (s). I tre andra motioner framställs yrkanden som har sammasyfte, såvitt avser vissa läns tillhörighet till . För närvarandeingår i och i NedreNorrlandsdistriktet. I motion 1985/86:362 (m) yrkande 1 yrkas att helaGävleborgs län skall ingå i . Det bör nämnas att ävenmotiveringen till motion 1985/86:357 helt hänför sig till distriktsindelningenför . I mofionerna 1984/85:1017 (fp) och 1984/85:1831 (s, m, c,fp) tas upp frågan om den nuvarande uppdelningen av på tvådistrikt, vilket medför att en del av länet får nyhetssändningar över Tvärsnyttoch resten av länet över Östnytt. De båda motionerna syftar till att länet inteskall delas mellan och att det som en följd av ändraddistriktsorganisation skall bli möjligt för samtliga länsinvånare att fånyheter från hela länet genom samma regionala nyhetssändningar. Den ovan nämndamotionen 1985/ 86:361 tar i sin motivering upp samma problem. Beträffande lokalradion framställs i ett antal motioneryrkanden att Radio skall bli självständig station. Genom en rad ställningstaganden till förslag ipropositionen ansluter sig utskottet till utgångspunkten att programbolagenskall ha stor frihet att fatta beslut om verksamheten. Utskottet anser att ensådan frihet i fortsättningen bör finnas för alla de fyra bolagen även då detgäller organisationen. Detta bör dock inte hindra att inför den nyaavtalsperioden - om så bedöms lämpligt - anger riktlinjer för denorganisatoriska indelningen på det regionala och lokala planet. Länen utgör den enhet som i allmänhet ligger fill grundför samhälls- och näringslivsplaneringen. Med ett fåtal undantag sammanfallerde med landstingsområdena. Det samarbete som på det regionala planet finnsmellan kommunerna sker i allmänhet mellan kommunerna i ett och samma län. Somframhålls i en av motionerna är förenings- och organisationsliv i organisatoriskthänseende ofta knutet till distrikt som sammanfaller med länen. Åvenkulturlivet i övrigt har en länsförankring. Det bör nämnas att under innevarande avtalsperiod gällersom riktlinje att gränserna mellan TV-distrikten endast undantagsvis bör brytanågon länsgräns. Det finns enligt utskottets mening goda skäl för att dennariktlinje bör gälla även under den kommande avtalsperioden och att den bör avsesamtliga programbolag. Ett av skälen fill att distriktsgränserna inom SverigesTelevisions regionala organisation i flera fall skär länsgränserna - det ärfrämst fråga om och - är att det kan krävasbetydande insatser för att sändarnät skall anpassas så attregionala TV-sändningar från ett distrikt kan täcka hela länet. FörSödermanlands del har omfattande utredningar gjorts. Dessa visar att - oavsettom länet förs fill Mellerstadistriktet eller Östra distriktet - kostnaderna kan beräknas till KrU1985/86:21 omkring 10 milj. kr. Då det gällerGävleborgs län föreligger den skillnaden att nyhetssändningarna över Mittnytttäcker såväl som . Vid distriktsvisa sändningar-något som hitintills förekommitbl. a. under den senaste valrörelsen - kan däremot inte hela nåsmed samma sändning. Självfallet väger det allmänna intresset för länetsinvånare att tillhöra samma lika tungt som för invånare i andralän. Här bör också nämnas att brister i regional-TV-täckningenfinns på många orter i landet, vilket beror på bristande överensstämmelsemellan regiongränser och sändarnas täckningsområden. Detta gäller bl. a. iGrännaområdet. I mofion 1985/86:Kr226 (c) framställs ett yrkande om attriksdagen skall besluta om byggandet av en TV 2-sändare med placering iområdet, så att invånarna kan se i stället för som Västnytt. I investeringsplaner för den närmastefemårsperioden har inte upptagits medel för komplettering av de brister som nufinns i regional-TV-täckningen (se bl. a. prop. s. 80 och 82). Inom Riksradio har en översyn avdistriktsindelningen gjorts. har riksradion en regional organisation,som bl. a. innebär att några s. k. tvillingdistrikt bildats. Med hänsyn tillvad som framförts motionsvägen bör nämnas att och efteromorganisationen ingår i samma tvillingdistrikt. Lokalradion har en indelning som innebär att 22 av de 24lokalradioområdena överensstämmer med länsindelningen. Enligt den bedömningsom gjordes då lokalradion tillkom fanns det vägande skäl att i fråga om tvålän gå ifrån en indelning som överensstämde med länen. Det synes därefter inteha inträffat något som ger anledning till att ändra detta ställningstagande.Frågan om Radio behandlas i slutet av detta avsnitt. Vid sina överväganden rörande motionsyrkandena om SverigesTelevision har utskottet gjort den bedömningen att det är motiverat attsärskilda insatser görs för områden där mera betydande resurser behöver sättasin för att invånarna skall få tillgång till regional-TV enligt den princip somutskottet förordar. Utskottet anser därför att regeringen bör ge iuppdrag att i samråd med kartlägga behovet av särskilt angelägnainsatser för att nå detta syfte. Därvid bör också redovisas behovet avsärskilda insatser för att nå en bättre regional-TV-täckning. börvidare redovisa vilka extra investeringsmedel detta skulle kräva samt enbedömning av hur investeringar av här nämnt slag bör vägas mot andra angelägnainvesteringar. Regeringen bör därefter lägga fram förslag till idessa frågor. Sammanfattningsvisförordar utskottet att följande bör gälla. Programbolagen bör få bestämma om regional och lokalindelning av organisationen för riks- och lokalradion, televisionen samtutbildningsradion. Därvid bör som riktlinje gälla att gränserna förprogrambolagens regionala och lokala enheter endast undantagsvis bör brytanågon länsgräns. Om en förändring av indelningen medför ökade kostnader förbolaget eller bör moderbolaget resp. moderbolaget och gemensamt besluta i frågan. Som ettundantag härifrån bör gälla att på grundval av televerketsutredning och förslag av regeringen kan behöva besluta om vissa KrU1985/86:21 kompletteringar av sändarnätet för att uppnå bättre anpassning tillindelningen i sändningsområden för regional-TV och beräkna särskilda investeringsmedelhärför. Vad utskottet sålunda med anledning av propositionen ochmotionerna i här aktuella delar anfört om regional och lokal indelning och omvissa televerksinvesteringar bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Utskottet behandlar härefter frågan om Radio Sjuhärad.Lokalradiodistrikten sammanfaller med länen utom med avseende på län samt som är indelade i två lokalradioområden som skäröver länsgränserna. Det norra lokalradioområdet med Radio Trestad har sintyngdpunkt i , och . Det södraområdet med Radio omfattar och med kringligganderegioner. Det är huvudsakligen närings- och kulturgeografiska hänsyn somföranlett denna indelning. , som omfattar fem kommuner i med som centrum, tillhör Radio . En lokalredaktionfinns i . Den har egna lokala sändningar under namnet Radio Sjuhärad.Under /85 sände Radio i genomsnitt iveckan. Yrkandena i följande motioner syftar till att RadioSjuhärad skall bli en självständig lokalradiostation, nämligen 1984/85:921 (c)yrkande 2, 1984/ 85:2488 (m), 1985/86:349 (m, fp, c, vpk), 1985/86:370 (s) och1985/86:A417 (c) yrkande 15. Frågan om att bryta ut Radio till en heltsjälvständig lokalradiostation har diskuterats av ett stort antalgånger (KrU 1975:6, KrU 1976/77:7, KrU 1977/78:1, KrU 1979/80:13, KrU1982/83:21 och KrU 1983/84:17). Utskottet - som hänvisar till att utskottetsbetänkande KrU 1983/84:17 (s. 15) innehåller en utförlig redovisning för RadioSjuhärad-vill med anledning av motionerna framhålla att det under förrabudgetåret inrättades två nya tjänster för Radio , vilket enligtSveriges Radios anslagsframställning för nästa budgetår är ett första steg moten självständig station. Utskottet vill också erinra om att Lokalradioanser att tillkommande resurser under den nya avtalsperioden i första hand börutnyttjas för tre huvudområden och att ett av dessa avser förverkligandet avRadio som en självständig station. Utskottet anser sig mot denredovisade bakgrunden kunna utgå från att Radio blir en självständiglokalradiostation . Prövningen av frågan får i enlighet medutskottets inställning till beslutanderätten i fråga om regional och lokalindelning ankomma på Lokalradio. Motionsyrkandena erfordrar enligtutskottets mening inte någon åtgärd. Utbildningsradion - ställning och verksamhet Då detgäller () lämnas i propositionen en redovisningför den översyn som i enlighet med hemställan år , 1983 gjorts av utbildningsverksamheten inom ,som i proposi- Vidare redovisas en skrivelse betitlad Den KrU1985/86:21 framtida utbildningsradion - uppdrag och villkor i en nyavtalsperiod, i vilken lagt synpunkter på programbolagets framtid. Utskottet återkommer i det följande i viss utsträckning tillutredningen och skrivelsen. Föredragande statsrådet ger sin syn på hur publicservice-begreppet bör tillämpas för UR. Därvid poängterar han vad som itidigare avsnitt framhållits (ovan s. 22) om att ett folkbildningsansvar måsteanses åvila samtliga programbolag inom public service-organisationen. Hanframhåller i sammanhanget att uppdelningen mellan folkbildningsprogram ochutbildningsprogram inte är skarp, men att det enligt hans mening går ganskaväl att skilja sådana program som - utan att primärt syfta till systematiskinlärning -är allmänbildande och kunskapsberikande, från program som ingår iolika former av utbildningssatsningar. Enligt propositionen bör UR:s uppdrag konkretiseras i detnya avtalet. Som styrelsen framhåller är utbildningsuppdraget i motsats tillden allmänna programverksamhetens målbestämt. Därför måste, anförs det,behovsstyrning och inriktning på utbildning i samarbete medutbildningsmyndigheterna och utbildningsanordnarna klart markeras i avtalet. Utskottet ansluter sig till denna uppfattning. Utskottetvill här peka på att särskilda utbildningsinsatser kan behövas med hänsyn tillsociala och tekniska förändringar i samhället. I sammanhanget erinrar utskottetom den omfattande datautbildning som bedrivs i UR:s regi. Vid planeringen avsamhällets samlade utbildningsinsatser måste den särskilda resurs som UR utgörutnyttjas. Detta ställer stora krav på . Iöverensstämmelse med vad som anförs i propositionen krävs ett fortlöpandesamråd med utbildningssektorn. Det sagda får utgöra svar på ett yrkande i motion1985/86:351 (m), såvitt däri tas upp frågan om på vad sättutbildningsprogrammen kan bidra till utvecklingen av den svenskautbildningsverksamheten (yrkande 1). Någon åtgärd med anledning avmotionsyrkandet är enligt utskottets mening inte erforderlig. I propositionen framhålls att lämnar ett imånga stycken användbart underlag för en bestämning av UR:s framtidainriktning, men att vissa frågor kräver ytterligare belysning. Vad som enligtpropositionen främst krävs är en bestämning av UR:s olika roller, nämligen somutbild-ningsanordnare, som producent av utbildningsmaterial och som distributörav utbildningsprogram. Det bör övervägas om UR:s verksamhet kan renodlas,anförs det. Ett underlag för prioritering måste vidare tas fram när det gällerde olika utbildningsområdena. Möjligheterna till ökad självfinansiering börbelysas. Så väsenfiiga förändringar av UR:s verksamhet kan bli aktuella att debör underställas regering och riksdag för beslut. Detta bör enligtpropositionen ske senast i samband med anslagsframställningen för budgetåret1988/89. Enligt utskottets mening är det önskvärt att ställning tasså snart som möjligt till de frågor som väntar på en lösning så att UR kan utvecklas utanatt oroas av ovissheten om inriktningen och omfattningen av den framtida verksamheten. Det finns därför inte något hinder för att UR redan i samband med anslagsframställningen för /88 lämnar ett kompletteran- 40 Den ovan angivna motionen 1985/86:351 (m) får anses KrU1985/86:21 besvarad även i denna del (yrkande 2). Ett i samma motion framställt krav om att i samband medtillkomsten av FM 4 förutsättningar skall skapas för en utbyggnad av UR:sregionala organisation - inom de lokalradioområden där bemanningen ärotillräcklig- avstyrks (yrkande 4). Det får liksom ankomma på UR attinom ramen för de resurser som ställs till bolagets förfogande ta ställningtill hur dessa skall fördelas. I propositionen föreslås följande: Verksamheten med utbildningsprogram bör liksom hittillsinriktas på de fyra utbildningsområdena förskola, ungdomsskola, högskola ochvuxenutbildning. I högre grad än vad som gäller nu bör emellertid avvägningenmellan och inom dessa områden ske i kontakt med användarna. Moderbolaget börpröva huruvida samordningsvinster kan erhållas t. ex. genom att sammanföraUR:s förskoleverksamhet med barnredaktionerna på och . Med hänsyn tillatt i fortsättningen ett folkbildningsansvar bör åvila samtliga dotterbolag börmoderbolaget vidare överväga inriktningen av UR:s verksamhet medvuxenutbildning. bör utbildningsradion genom programövertagande ochpedagogisk bearbetning göra delar av den allmänna programverksamhetentillgängliga för utbildningsändamål. Utskottet biträder regeringens förslag om inriktningen avUR:s utbildningsprogram mot de fyra angivna utbildningsområdena. Som framhållsi propositionen bör särskilda insatser göras för handikappade och för etniskaoch språkliga minoriteter samt andra från utbildningssynpunkt eftersatta grupper.Då det gäller vuxenutbildningen vill utskottet inte motsätta sig att särskildaöverväganden av moderbolaget kommer till stånd. Föredragande statsrådet anser att moderbolaget skall kunnapröva om närbesläktade verksamheter i den allmänna programverksamheten kanföras samman med motsvarande inom UR om detta innebär möjligheter tillbesparingar. I förslaget till pekas särskilt på att möjligheterna börprövas huruvida samordningsvinster kan erhållas genom att sammanföra UR:sförskoleverksamhet med barnredaktionerna på och TV 2.1 detta sammanhangtar utskottet upp motion 1985/86:369 (s) till behandling, såvitt däri förordasatt barnprogram skall prioriteras i utbud (yrkande 2). Eftersom det är viktigt att tartill vara alla rationaliseringsmöjligheter som kan finnas, har utskottet inte något att erinra mot att en sådan prövning beträffande bl. a. barnredaktionerna som anges i propositionen kommer till stånd. Utskottet förutsätter att de samordnings vinster som därvid kan erhållas kommer att användas för att öka omfattning en av och kvaliteten på barnprogrammen. Det är därvid av vikt att förskolans behov av program med pedagogisk inriktning också kan tillgodoses. Med hänsyn till det anförda och till att programföretagen inom givna ramar självständigt bör göra avvägningar om användningen av sina resurser anser utskottet att motionsyrkandet bör avstyrkas. Utskottetfillstyrker även i övrigt regeringsförslaget i denna del. KrU 1985/86:21 I två motioner med i här aktuell del samma innehåll -1984/85:806 (vpk) och 1985/86:342 (vpk) yrkande 12 b - hemställer företrädareför kommunisterna att särskilda medel skall ställas tillutbildningsradions förfogande för att insatserna för invandrarkvinnor skallkunna utvidgas och rikta sig till kvinnor med olika social och kulturellbakgrund. Sändningarna bör enligt motionärerna ske på tider då kvinnorna harmöjlighet att ta del av dem. Enligt utskottets mening bör någon specialdestinering avmedel som ställs till Radio-koncernens förfogande inte ske, vare sig ifråga om de enskilda programföretagen eller särskilda programtyper. Med hänsyntill programföretagens självständighet bör inte heller uttala sig omvilka slag av program som skall sändas. Utskottet har i det föregående ställtsig bakom den inriktning av UR:s utbildningsprogram som föreslagits ipropositionen och som innebär bl. a. att särskilda insatser för etniska ochspråkliga minoriteter skall göras. Det finns här skäl erinra om att utbildningsradioni sin treårsplan för 19841987 gett högsta prioritet åt invändrarinsatser påförskole-, skol- och vuxenutbildningsområdet (se närmare om insatserna i UR:sverksamhetsberättelse 1984/85). Utskottetavstyrker med hänvisning till det anförda motionsyrkandena. Utskottet tillstyrker förslaget i propositionen (s. 64) omatt det i avtalet med skall föreskrivas att UR skalltillse att användarna får möjlighet att framföra synpunkter och önskemål påutbildningsradioverksamheten. Staten bör inte reglera formerna föranvändarinflytandet. Enligt propositionen bör UR:s förlagsverksamhet bedrivasenligt företagsekonomiska principer; nu gällande av föreskrivnarestriktioner bör upphöra. Utskottet tillstyrker att godkännerförslaget. Utskottet tillstyrker att gällande restriktioner för UR:sbeställningsproduktion bör upphöra. Enligt propositionen bör det ankomma på moderbolaget attbestämma huruvida UR:s tekniska resurser för TV bör avvecklas. UR är i praktiken självförsörjande när detgäller TV- teknik. föreslår att utbildningsprogrammen i stället skall produceras med teknik köpt från . Kostnadsbesparingen beräknas till ca 5 milj. kr. Mot förslaget reserverar sig UR:s representanter i 42 I motion 1985/86:351 (m) anförs att när frågan om UR:steknikresurser KrU 1985/86:21 avgörs, bör det inte endast varakoncerngemensamma rationaliserings- och samordningsintressen som fällerutslaget. Som skäl härför anförs dels att det är en verksamhetsmässigtbetydelsefull fråga för UR om dess TV-produktion skall kunna genomföras medegen teknik som är avpassad och intränad för produktion av justutbildningsprogram eller om man skall vara hänvisad till ett annat bolagsresurser och planeringsrufiner, dels att UR för sin till utomståendeutbildningsintressenter riktade beställningsproduktion är beroende avtillgången till egen teknik. Utskottet anser med hänsyn till vad som anförs i motionenoch till vad som i övrigt framkommit under beredningen av ärendet att det ärviktigt att frågan om huruvida UR skall få behålla egna TV-teknikresurser intefår betraktas uteslutande som en rationaliseringsfråga för . Moderbolaget måste noggrant pröva huruvida den vinst som kanuppstå vid en avveckling av de nuvarande resurserna kan antas bli så betydandeatt den uppväger de eventuella nackdelarna för UR då det gäller dessmöjligheter att utföra sitt uppdrag, bl. a. i fråga om utvecklingen avbeställningsproduktioner. Utskottet utgår från att så sker. Motionsyrkandeterfordrar därför inte någon åtgärd (yrkande 5). Etersändning och annan distribution av utbildningsprogram Moderbolaget bör fortlöpande pröva möjligheterna att istörre utsträckning än vad som är möjligt göra UR:s verksamhetsjälvfinansierande, föreslås det i propositionen. Vidare föreslås attmöjligheterna att ersätta eller komplettera eterdistributionen medkassettdistribution bör undersökas liksom möjligheterna att få avnämarna attbidra ekonomiskt även till den del av verksamheten som inte ärbeställningsproduktion. Under hänvisning till vad utbildningsutskottet medinstämmande av . kulturutskottet uttalade (KrU 1983/84:8) anförmotionären bakom motion 1985/86:351 (m) att det även i fortsättningen måste gesgarantier för att etersändningar av utbildningsprogram sker i viss omfattning,distribueras på goda sändningstider och får kopieras fritt. Kassettdistributionbör användas när detta är mest prakfiskt. En utebliven etersändning innebär attmånga användare - särskilt i resurssvaga kommuner - går miste om program, anförmotionären vidare. Utskottet biträder regeringens förslag. villutskottet framhålla att stor försiktighet måste iakttas då fråga uppkommer omatt ersätta etersändningar med kassettdistribution. Som anförs i propositionenbör sålunda detta inte ske om det inverkar menligt på strävandena att nå uttill målgrupperna i fråga. Utskottet förutsätter att motionens syfte blirtillgodosett utan någon åtgärd av . Motionsyrkandet bör därför inte föranleda någon åtgärd avriksdagen (yrkande 3). Särskildafrågor KrU 1985/86:21 Enligt den bedömning som görs i propositionen börprogrambolagen inom sträva efter att ha goda kontakter medallmänheten och med skilda publikgrupper. Någon särskild reglering av formernaför publikkontakter bör dock inte göras från statens sida. Motionären bakom motion 1985/86:371 (fp) vill att det iavtalen mellan och staten skall framgå att användarinflytandetbör stärkas och garanteras. Motionären anser att det är viktigt att man frånstatsmakternas sida ger uttryck åt en klar viljeinriktning i fråga om sådantinflytande. Han delar dock uppfattningen att formerna för publikkontakter intenärmare bör regleras. I propositionen lämnas en relativt utförlig redovisningför i vilka former publikkontakter nu sker. Där nämns publikdagar, särskildaradioprogram där programutbudet kan debatteras, inofficiella lyssnarråd ochaktieägar-träffar. Beträffande det närmare innehållet i övrigt i redovisningenhänvisar utskottet till propositionen (s. 66). Det är enligt utskottets mening angeläget attprogrambolagen även i fortsättningen strävar efter att på olika sätt informerasig om publikens önskemål. I överensstämmelse med vad som anförs ipropositionen gäller detta inte minst särskilda publikgrupper, såsom invandrar-och minoritetsspråksgrupper och olika grupper av handikappade. Utskottet anser det således viktigt med bredapublikkontakter. I likhet med regeringen anser emellertid utskottet attformerna för publikkontakter inte närmare bör regleras, något som ligger ilinje med vad som förordas på andra områden. Enligt utskottets mening finns detinte heller något behov av att ta in en särskild föreskrift i de nyaradioavtalen om användarinflytande. Motionen bör inte föranleda någonriksdagens åtgärd. Forskningsfrågor m. m. har en avdelning för publik- ochprogramforskning (PUB) som har ca 45 tjänster varav 16,5 för forskare. PUBbetjänar i första hand programbolagen men har även externa anslags- ochuppdragsgivare. PUB är organiserad som en koncerngemensam forskningsavdelning,organisatoriskt placerad i moderbolaget. Beträffande forskningsfrågor inom Radio-koncernengörs följande bedömning i propositionen (s. 67): Moderbolaget bör redovisa om den forskningsverksamhet sombedrivs inom kan delas upp i sådan forskning som äravsedd att tjäna som beslutsunderlag för koncernen och mera allmän forskning.Frågan bör därefter bli föremål för särskild utredning för att utröna om en avallmänna medel bekostad utrednings- och forskningsresurs behövs vid sidan avSveriges Radio för att ta fram underlag för beslut i massmediefrågor. 1 motion 1985/86:353 (c) uttalas att enligt motionärensuppfattning PUB inte bör syssla med annan verksamhet än den som har anknytningtill