bet · G901SoU13 · 1985-12-31 00:00:00 — om anslag till m. m. (prop.1985/86:100bil. SoU 1985/86:13 Ibetänkandet behandlas budgetpropositionens förslag till ochtill Statiig kontroll av läkemedel m. m. Ianslutning härtill behandlar utskottet ett antal motionsyrkanden rörande bl. a.en regional tillsyn över hälso- och sjukvården, återinrättande av enmedicinalstyrelse, medicinteknisk säkerhet, alternativ medicin, vårdavgifter,frågan om legitimation för medicintekniska assistenter, översyn av stadgan omenskilda vårdhem, bruket av psykofarmaka samt den slutna vårdensläkemedelsförsörjning Utskottettillstyrker regeringens förslag till medelsanvisningar och avstyrker samtligamotioner. Utskottetsm-, fp- och c-ledamöter reserverar sig beträffande en översyn av stadgan omenskilda vårdhem. M- och fp-ledamöterna reserverar sig beträffandeApoteksbolagets ensamrätt till handel med läkemedel för den slutna vården.M-ledamöterna reserverar sig också beträffande återinrättande av enmedicinalstyrelse. Vpk-ledamoten reserverar sig beträffande nedsättning avavgift vid sjukhusvård för utförsäkrade pensionärer. M-och fp-ledamöterna avger ett särskilt yttrande beträffande regleringen avkraven för legitimation. Femte huvudtiteln 1985/86:100 bil. Hälso- och sjukvård m. m. Regeringenhar under punkterna E 1 och E 2 (s. 71-76) föreslagit (E 1) att tillSocialstyrelsen för /87 anvisa ett förslagsanslag av , (E2) att till Statlig kontroll av läkemedel m. m. för /87 anvisaett förslagsanslag av . 1Riksdagen 1985/86.12 saml. Motioner SoU 1985/86:13. Imotion 1985/86:So407 av (m) och () hemställs 1. att uttalar attintentionerna i tidigare beslut om försöksverksamhet för kiropraktoreromgående bör fullföljas, 2. att som sin meningger regeringen till känna att frågan om legitimering av Doctors of Chiropracticdärefter omgående bör prövas oberoende av övriga ställningstaganden tillalternativ medicin. Imotion 1985/86:So409 av m.fl. (m) hemställs att somsin mening ger regeringen till känna att ett återinförande avlänsläkarfunktionen att verka på läns- eller annan regional nivå skyndsamt börutredas. Imotion 1985/86: So414 av () hemställs att hosregeringen begär att utredningen om den medicintekniska säkerheten ocksåutreder tillsättande av en sjukvårdens "". Imotion 1985/86:So420 av m.fl. (m) hemställs att hosregeringen begär skyndsamt förslag till återinrättande av en medicinalstyrelse. 1motion 1985/86:So424 av m. fl. (s) hemställs att somsin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om översyn avbruket av psykofarmaka. Imotion 1985/86:So427 av m. fl. (vpk) hemställs, såvitt hår är ifråga (yrkande 3), att hos regeringen begär förslag om tillämpningsanvisningarför nedsättning av vårdavgift för pensionärer i enlighet med vad som anges imotionen. Imotion 1985/86:So432 av m.fl. (s) hemställs att hosregeringen begär tilläggsdirektiv till utredningen om den medicintekniskasäkerheten i enUghet med vad som anförts i motionen. Imotion 1985/86:So434 av () och ()hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att frågan omlegitimation av medicintekniska assistenter bör prövas. Imotion 1985/86:So437 av () och () hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omrationalisering av sjukvårdens läkemedelsförsörjning och begränsning avApoteksbolagets monopolställning. Imotion 1985/86:So439 av () och () hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionengällande avgift för sjukhusvård vid legala aborter. Imotion 1985/86:So464 av () hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av enregional organisation för tillsyn m. m. I motion 1985/86:So468 avRune m. fl. (m) hemställs att SoU 1985/86:13 som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts angående en översyn av stadganför enskilda vårdhem. Imotion 1985/86:So470 av () och () hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts omforskning om naturläkemedel och lättnader för drivande av hälsohem. En regional tillsyn över hälso- och sjukvården Framtill 1981 fanns en regional statlig organisation för tillsyn och rådgivninginom hälso- och sjukvårdsområdet, de s.k. länsläkarna. Iproposition 1979/80:6 om uppgifter och organisation, m. m.föreslogs bl. a. godkänna ett i propositionen framlagt förslag omavveckling av länsläkarorganisationen. I propositionen anfördes bl. a. att väsentligadelar av det som då inrymdes i länsläkarfunktionen normalt skullekomma att tillhöra landstingskommunernas arbetsfält och att många avlänsläkarnas uppgifter redan var stadda i kraftig utveckling inom landstingen.Länsläkarorganisationen borde därför avvecklas och vissa av dessarbetsuppgifter föras över till landstingskommunerna. En regionalhälsovårdsorganisation inom landstingen borde enligt departementschefen sålundaersätta länsläkarorganisationens expertuppgifter inom områdena miljömedicin,omgivningshygien, epidemiologi och smittskydd. Departementschefen erinrade bl.a. om att det från en miljömedicinsk enhetskulle inrättas inom varje landsting som komplement till sjukvårdens resurser. Länsläkarorganisationenstillsynsuppgifter föreslogs fördelade mellan , länsstyrelsernaoch deras sociala enheter samt landstingskommunerna. Tillsynen över den vårdsom meddelas vid institutioner som har en social vårdfunktion borde enligtpropositionen utövas av länsstyrelserna och deras sociala enheter. Tillsynenöver privat sjukvård och sjukvård som bedrivs av annan personal änmedicinalpersonal borde tills vidare vara en statlig uppgift. För denna tillsynberäknades ett behov av fyra läkartjänster, som antingen skulle kunna placerascentralt på eller på vissa orter ute i landet. I dettatillsynsarbete borde enligt propositionen också inordnas den apotekstillsyn somlänsläkarna svarade för och som främst omfattade en uppföljning avföreskrivningen av alkoholhaltiga, narkotiska och andra läkemedel, som varföremål för särskild kontroll för att förhindra missbruk. Länsstyrelsernasbehov av medicinsk expertis för myndighetsutövning förutsattes i propositionenkunna tillgodoses på olika sätt. Påförslag av socialutskottet i betänkande 1979/80:45 godkände (rskr.1979/80:386) förslaget om avveckling av länsläkarorganisationen. Ibudgetpropositionen anmäldes att länsläkarorganisationen skulle upphöraden . Frågor om vissa författningsändringar med anledningav länsläkarorganisationens avveckling m. m. togs upp i proposi- SoU 1985/86:13tion 1980/81:177, vari bl. a. redovisades en överenskommelse mellanstatens förhandlingsnämnd och företrädare för om frågor isamband med länsläkarorganisationens avveckling. Överenskommelsen innebar attLanstingsförbundet skulle rekommendera sjukvårdshuvudmännen att fr.o.m. den 1juli 1981 genom miljömedicinska enheter eller på annat sätt dels tillgodoselänsstyrelsernas behov av medicinsk expertis, dels samverka med statliga organom hälso- och miljömässiga och andra därmed sammanhängande frågor.Landstingsförbundet skulle vidare rekommendera sjukvårdshuvudmännen att erbjudalänsläkare, biträdande länsläkare och länssjuksköterskor anställning fr. o. m.den 1 juli 1981 hos sjukvårdshuvudmännen. hade inte något att erinra(SoU 1980/ 81:43, rskr. 1980/81:403). När det gäller utvecklingen av landstingenssamhällsmedicinska verksamhet kan här nämnas att i samarbetemed och Spri gjort en sammanställning av planer ochfaktisk utveckling av de förebyggande insatsernas omfattning och inriktning.Redovisningen överlämnades till regeringen . a. att det förebyggande arbetet är inne i ett expansivt skede och att detfinns en klar strävan hos hälso- och sjukvårdshuvudmännen att omstrukturera ochprofilera sin verksamhet enligt hälso- och sjukvårdslagens intentioner.Utbyggnaden har dock fått olika omfattning och inriktning hos skilda huvudmän.Samhällsinriktat förebyggande arbete förekommer i viss utsträckning hos allahälso- och sjukvårdshuvudmän. Insatsernas omfattning varierar dock mellan olikahuvudmän och mellan skilda slag av insatser. Redovisningen bearbetas förnärvarande inom och kommer att finnas tillgängligi tryck. När det gäller tillsyn beräknades somovan nämnts att det skulle behövas fyra läkartjänster vid styrelsen för attfullgöra den statiiga tillsynsfunktionen. På grund av olikaövergångsanordningar i organisationen har det dock aldrig funnits medeltillgängliga för mer än en sådan tjänst, vilken varit placerad vidläkemedelsavdelningen. har visserligen på olika andra sättsökt prioritera tillsynsfrågorna. I styrelsens handlingsprogram för budgetåren1986/87-1988/89 anges sålunda att man beträffande hälso- och sjukvårdsavdelningenavser att prioritera en vidareutveckUng av former och innehåll i styrelsenstillsyn. Detta gäller inte minst i fråga om vårdens effektivitet ochpatienternas säkerhet, integritet och rättigheter i vården, anges det iprogrammet (s. 52). I enlighet härmed har såväl primärvårdsbyrån som byrån förläns- och regionsjukvård förstärkts med vardera en juristtjänst. har i en skrivelse tillsocialdepartementet tagit upp frågan om socialstyrelsensorganisation för tillsynen över hälso- och sjukvården. I skrivelsen redovisarstyrelsen föreliggande tillsynsbehov samt de otillräckhga möjhgheterna attfullgöra dessa uppgifter. Styrelsen konstaterar bl. a. att tillsynen är avvital betydelse för patientsäkerheten, att styrelsen saknar resurserför att fullt ut kunna fullgöra sina tillsynsuppgifter samt att det skullefinnas fördelar med en viss decentralisering av tillsynen. En av de storafördelarna med länsläkarna var enligt styrelsenjust att de fanns utspridda över hela landet och att de därmed hade SoU1985/86:13 goda förutsättningar att på ett tidigt stadium få kännedom om lokalamissförhållanden inom hälso- och sjukvården. konstaterar attupplösandet av länsläkarorganisationen medförde ett allvarligt avbräck förstyrelsens möjligheter att bedriva en effektiv tillsynsverksamhet, i alla fallså länge styrelsen inte kunnat få tillgång till de fyra tillsynsläkarna.Styrelsen vill emellertid inte förorda ett återupprättande avlänsläkarorganisationen, i vart fall inte enbart för att tillgodosetillsynsbehovet. Det finns dock ett klart uttalat behov av en regionaltillsynsfunktion, vilket även konstaterats av . Socialstyrelsenanför sammanfattningsvis att verksamheten med tillsyn över hälso- ochsjukvården är i behov av översyn och föreslår att organisation och resurser förstyrelsens tillsyn görs till föremål för en utredning. Två motioner tar upp tillsyn över hålso-och sjukvården och behovet av en regional funktion motsvarande den som tidigarefullgjordes av länsläkarna. I motion So409 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen ger regeringen till känna att ett återinförande avlänsläkarfunktionen på läns-eller annan regional nivå bör utredas.Motionärerna anför bl. a. att den organisationsuppbyggnad som skulle ta överlänsläkarnas uppgifter inte kommit till stånd såsom förutsatts och att det frånmånga håll uppges att tillsynen över hälso- och sjukvården inte ärtillfredsställande. Länsläkarna hade också en rådgivande och förebyggandefunktion som möjliggjorde en "mjuk" tillsyn och som saknas. motsvarande den gamla länsläkarfunktionen bör enligtmotionärerna åter inrättas. Verksamhetsområdet kan vara antingenlänsomfattande eller ha annan regional utformning. I motion So464 av () yrkas att riksdagenger regeringen till känna vad i motionen anförs om behovet av en regionalorganisation för tillsyn m. m. I motionen erinras om attsocialstyrelsen inte fått de tillsynsresurser som förutsatts vid beslutet omavveckling av länsläkarorganisationen. Motionären framhåller attsocialstyrelsen bara kan ingripa i få fall och då när de påtalademissförhållandena ofta pågått länge och behoven blivit synnerligen allvarliga.Motionären pekar på vissa förslag om en regional tillsynsorganisation och och anför att detär angeläget att styrelsen erhåller resurser för en sådan regionaltillsynsorganisation. Utskottet har haft att behandlamotioner som rört konsekvenserna av länsläkarorganisationens avveckling. Ibetänkandet SoU 1983/84:10 underströk utskottet angelägenheten av att denstatliga tillsyner) över den privata sjukvården m. m. inte försummas som följdav ändrade organisation. 1 betänkandet SoU 1984/85:19erinrade utskottet om sina tidigare uttalanden och tillade att det är möjligtatt dessa frågor behöver övervägas ytterligare. Resultatet av den ovannämndautvärderingen av landstingens förebyggande insatser ansågs emellertid böraavvaktas. Med anledning av de nu aktuella motionerna gör utskottetföljande överväganden. 1* Riksdagenl985/86.12saml.Nrl3 De synpunkter och förslag som framförs i motionerna liggerväl i linje med SoU 1985/86:13 vad som anförs i ovannämndaskrivelse angående dess organisation för tillsyn över hälso- och sjukvården.Skrivelsen övervägs fortfarande inom . Utskottet haremellertid erfarit att man överväger att tillsätta en utredning rörandetillsynen över hälso- och sjukvården. Utredningen torde förutomorganisationsfrågorna också komma att omfatta vissa andra tillsynsfrågor,såsom den s. k. tillsynslagens tillämpningsområde m.m. Utskottet, som redantidigare understrukit vikten av att tillsynsuppgifterna inte försummas, anserdet angeläget att en sådan utredning kommer till stånd. De problem som påtalatsav är allvarliga och kan inte förbigås. Utskottet förutsätterdärför att regeringen skyndsamt tillsätter den aviserade utredningen och attdärvid frågan om en regionalt organiserad tillsynsfunktion ingående prövas.Motionskraven får därigenom anses tillgodosedda och påkallar enligt utskottetsmening inte någon åtgärd. Utskottet finner det beklagligt att det ännu inte ansettsmöjligt att inrätta och besätta de läkartjänster för tillsynsom förutsatts av i samband med avvecklingen avlänsläkarorganisationen. Dessa bör nu tillsättas utan dröjsmål. Den kommandeutredningen får utvisa om det är lämpligt att ha en sådan centraltorganiserad tillsyn vid sidan av en regional sådan. Tjänsterna bör självfalletinrättas med hänsyn tagen härtill. Utskottet vill även framhålla angelägenheten av enfortsatt utbyggnad av landstingens miljö- och samhällsmedicinska verksamheterså att de kan fylla avsedd funktion inom miljömedicin, omgivningshygien,epidemiologi och smittskydd. Utskottet utgår från att regeringen fortsätter attbevaka denna fråga och, om ovannämnda utvärdering geranledning till det, i lämpligt sammanhang tar upp frågan med hälso- ochsjukvårdshuvudmännen. Återinrättande av en medicinalstyrelse I motion So420 av m. fl. (m) yrkas attriksdagen skall begära skyndsamt förslag till återinrättande av enmedicinalstyrelse. Motionärerna anför bl. a. att det med nuvarande organisationav föreligger uppenbar risk att den medicinska kompetensen fårstå tillbaka för andra socialt inriktade ansvarsområden. börenligt motionärernas mening åter uppdelas så att en medicinalstyrelseåterskapas. Genom statsmakternas beslut (prop. 1967:68, SU1967:105) övertog från de arbetsuppgiftersom ankommit på den dåvarande , medicinalstyrelsen och medicinalstyrelsenssjukvårdsberedskapsnämnd. Den allmänna målsättningen var att en myndighetskulle skapas som inom hela verksamhetsområdet stod i nära kontakt medutvecklingen och hade tillräckliga resurser och auktoritet för att utöva enallmän ledning och ta erforderliga initiativ i olika fackfrågor. De medicinskaoch sociala funktionerna inom verket skulle integreras. Som ett ytterligare ledi den allmänna målsättningen ingick att säkerställa nära kontakt ochförtroendefullt samarbete mellan den nya myndigheten och de kommunalahuvudmännen. Den1 trädde en ny organisation av i kraft. Vid SoU1985/86:13 tillkomsten av den nya organisationen framhölls (prop. 1979/80:6 s.20) att den genomförda sammanslagningen av de centrala ämbetsverkeninom socialvården och hälso- och sjukvården hade förbättrat förutsättningarnaatt från statens sida driva på och utveckla den nödvändiga samverkan mellandessa vårdområden. En naturlig utgångspunkt för övervägandena i propositionenangavs därför vara att frågor som på det statliga myndighetsplanet rör såvälsocialtjänsten som hälso- och sjukvården även skulle handläggas ochsamordnas av en och samma myndighet. Vidriksdagsbehandlingen (SoU 1979/80:45) av förslaget framkom ingen avvikandemening beträffande integreringen av socialtjänst och hälso- och sjukvård i enoch samma organisation. Enmotion av i huvudsak samma innehåll som den nu aktuella behandlades avriksdagen under föregående . Utskottet, som avstyrkte motionen,anförde därvid följande (SoU 1984/85:28 s. 33). Utskottetkan konstatera att omfattande omorganisation av socialstyrelsennyligen har avslutats. Redan av denna anledning ter det sig olämpligt att nuinnan man fått tillräckliga erfarenheter av den nya organisationen överväga enändrad organisation. Härtill kommer att en offensiv hälsopolitik kräver att detutvecklas samverkan mellan hälso- och sjukvård, socialtjänst och hälsoskydd.Inriktningen av hälso- och sjukvården mot förebyggande arbete och helhetssyneninom såväl socialtjänst som hälso-och sjukvård talar starkt för en integreringpå det centrala myndighetsplanet av dessa frågor. mening har ingenting framkommit som motiverar en omprövning av dettaställningstagande. Utskottet avstyrker därför även det nu aktuellamotionsyrkandet. Tvåmotioner tar upp innehållet i direktiven till utredningen om denmedicintekniska säkerheten och begär vissa utvidgningar av utredningensuppdrag. Imotion So4l4 av () yrkas att utredningen också skall utredafrågan om tillsättande av en sjukvårdens "".Motionären, som drar paralleller med haverikommissioner för utredning avolyckor och tillbud inom flyget, anför att de olyckor det här är fråga om ärsvåra att utreda och att det därför är viktigt att samla erfarenheterna på ettställe. Det är också viktigt att det år en oberoende grupp människor som kommerutifrån och utreder. Imotion So432 av m.fl. (s) anförs att utredningen enligt sinadirektiv huvudsakligen har att gå in på frågor om provning och kontroll avutrustning samt utbildning av personalen. Dessa frågor är viktiga men utgörenligt motionärerna en begränsad del av problemet. Ytterligare frågor, somnärmare redovisas i motionen, bör bli föremål för översyn. Motionärerna tar idet följande upp främst ansvarsfrågorna och anför att det är nödvändigt att taställning till vem som formellt skall ansvara för utrustning, instruktioner,lokala föreskrifter, arbetsmetoder etc. Motionärerna pekar vidare på att ettförändrat utbildningsinnehåll ger resultat först på längresikt och på att väsentligt större effekter kan nås genom återkom- SoU1985/86:13 mande fortbildning. Motionärerna tar även upp systemet för rapporteringav olyckor och tillbud samt frågan om inrättande av en sakkunnig och opartiskinstans, motsvarande för luftfartsolyckor, för attutreda allvarliga olyckshändelser och dödsfall. Utredningen om den medicintekniska säkerheten (S 1985:03)tillsattes och skall enligt sina direktiv avsluta arbetet underår 1986. I utredningens direktiv tas främst upp olika frågor rörandesäkerhetskrav för medicinteknisk utrustning, inbegripet frågan om eventuellprovning och kontroll. En andra grupp frågor gäller utbildning av vårdpersonaloch medicinteknisk personal. I denna del framhålls i direktiven att dentekniska utbildningen är snabb och att en utbildning därför kan bli föråldradinom en mycket kort tidsperiod. Enligt direktiven måste det därför i förstahand anses åvila sjukvårdshuvudmännen att se till att vårdpersonalen och annanpersonal har erforderliga kunskaper om den apparatur som används. I sammanhanget bör vidare nämnas att en arbetsgrupp inomLandstingsförbundet presenterat en utredning och olika förslag rörandeden medicintekniska säkerheten. Arbetsgruppen tar bl. a. upp orsakerna tillolyckor och tillbud, personalens kunskaper, vissa kvalitetskrav på tillverkningen(GMP - Practice) samt ansvarsfördelningen inom sjukvårdennär det gäller den medicintekniska utrustningen. Vissa delar av arbetsgruppensrapport avses överlämnas till utredningen om den medicintekniska säkerheteneller bli föremål för fortsatta överväganden i annan ordning. Det gäller bl. a.ansvarsfrågorna, som berörs av det ännu inte avslutade arbetet med översyn avdet medicinska ledningsansvaret. Sådana förslag till säkerhetsbefrämjandeåtgärder som kan genomföras redan nu har tagits upp av förbundet i enrekommendation till sjukvårdshuvudmännen (cirkulär A86:06). Olika frågor rörande den medicinska säkerheten behandladesav utskottet i betänkandet SoU 1984/85:3, vartill hänvisas för en utförligredovisning av gällande bestämmelser på området m. m. I betänkandet uttaladesig utskottet bl. a. för en översyn av de medicintekniska säkerhetsfrågornasedda i ett mera långsiktigt perspektiv (s. 30). Utskottet uppehöll sig ävenutförligt vid utbildningsfrågorna (s. 26) och framhöll att en utbildning snabbtkan bli inaktuell på grund av den snabba tekniska utvecklingen, attutbildningen kan variera avsevärt mellan olika sjukvårdsinrättningar. måste det därför i första hand åvila sjukvårdshuvudmännen att se tillatt vårdpersonalen har de kunskaper som erfordras om den apparatur mananvänder i behandlingsarbetet. Utskottetgör följande överväganden. De frågor och synpunkter som tas upp i motionerna ärviktiga för behandlingen av de medicintekniska säkerhetsfrågorna, vilka underen tilldragit sig stor uppmärksamhet. Det är självfallet angelägetatt utredningen om den medicintekniska säkerheten inte begränsar sina övervägandentill rent tekniska aspekter. Enligt utskottets mening bör man dock kunna utgåfrån att utredningen ser sin uppgift i detta vidare perspektiv. Att utredningenkommer att få ta upp fortbildningsfrågorna anser utskottet dessutomfölja av direktivens uttalanden om sjukvårdshuvudmännens ansvar SoU1985/86:13 för att personalen har erforderliga kunskaper om den apparatur som används. Utskottet har vidare erfarit att socialministern till utredningen överlämnat skrivelser bl. a. från SHSTF rörande inrättande av en sjukvår- ' dens"" samt ansvarsfrågorna. Dessa är sålunda redanaktuella hos utredningen. Utskottet utgår från att utredningen även i övrigtsträvar efter att ge de medicintekniska säkerhetsfrågorna en allsidig belysningoch överväger bl. a. de synpunkter som anförs i motionerna. Dessa påkallar medhänsyn till det anförda inte någon åtgärd och avstyrks. I motion So407 av (m) och () begärs att skall uttala sig för ett fullföljande av intentionernai tidigare beslutad försöksverksamhet för kiropraktorer (yrkande 1) och för ensnar prövning av frågan om legitimering av Doctors of Chiropractic, oberoendeav övriga ställningstaganden till alternativ medicin (yrkande 2). föreslog i betänkandetKiropraktorer m.fl. (Ds S 1979:2) att en försöksverksamhet skulle startas medicke-legitimerade utövare av behandling vid några sjukhuskliniker inära kontakt med därtill avdelade läkare. I första hand borde kiropraktorer medutbildning som Doctors of Chiropractic komma i fråga. Efter remissbehandling avbetänkandet uppdrog regeringen åt att i samråd medLandstingsförbundet utarbeta en projektplan för en försöksverksamhet medkiropraktorer inom offentlig sjukvård. Sedan överlämnaten sådan projektplan uppdrog regeringen åt styrelsen att genomföra ensådan försöksverksamhet. En särskild projektgrupp bildades . Delångt framskridna planerna med en pilotstudie vid 1984 kundeemellertid inte genomföras. Utskottet har behandlatmotionsyrkanden rörande kiropraktorernas ställning, senast i betänkandet SoU1984/85:15. Utskottet anförde då följande (s. 6). Frågan om en försöksverksamhet med kiropraktorer inomoffentlig sjukvård har långe varit aktuell. Det är beklagligt att det på grundav flera samverkande faktorer ännu inte varit möjligt att komma i gång med ettkonkret projekt. Utskottet förutsätter emellertid att nuintensifierar arbetet i denna fråga så att en försöksverksamhet kankomma till stånd. Den tillsatta utredningen om alternativ medicin m.m., alternativmedicinkommittén (S 1984:04), har vidare fått i uppdrag att seöver bl. a. kiropraktorernas verksamhet. Utredningen skall enligt direktivenbl.