bet · G901LU15 · 1985-12-31 00:00:00 — om lagstiftning beträffande ideella föreningar Ibetänkandet behandlas fyra motioner vari tas upp frågor om lagstiftningbeträffande ideella föreningar. Utskottetanser att det inte finns behov av en särskild lagstiftning om ideellaföreningar och avstyrker därför motionerna. Mot utskottets stälN ningstagandereserverar sig m-, fp- och c-ledamöterna. Motion1985/86:L201 av m, fl, (c) vari yrkas att hosregeringen begär att frågan om lagstiftning för ideella föreningar utreds. Motion1985/86:L202 av () vari yrkas att hos regeringen begärförslag till lag om ideella föreningar. Motion1985/86:L219 av och i (båda m) vari yrkasatt hos regeringen begär att frågan om ramlagstiftning för ideellaföreningar utreds. Motion1985/86:L273 av m, fl. (fp) vari yrkas att hosregeringen begär förslag till ramlag om ideella föreningar. Ijuridiskt hänseende skiljer man mellan ekonomiska föreningar och ideellaföreningar. De ekonomiska föreningarna regleras i lagen (1951:308) omekonomiska föreningar. För att en förening skall kunna registreras somekonomisk förening fordras enligt 1 § att föreningen har till ändamål attfrämja medlemmarnas ekonomiska intressen genom sådan ekonomisk verksamhet ivilken medlemmarna deltar som avnämare eller leverantörer eller med egenarbetsinsats eller genom begagnande av föreningens tjänster, eller på annatdylikt sätt. Det krävs alltså dels att föreningen bedriver ekonomiskverksamhet, dels att verksamheten skall syfta till att främja medlemmarnasekonomiska intressen. Saknas endera av dessa förutsättningar är föreningen attanse som en ideell förening. Ideellaföreningar omfattas inte av lagen om ekonomiska föreningar. Beträffande ideella föreningar saknas en sådan detaljerad civilrättslig 1 1985/86. lagstiftningsom finns rörande aktiebolag och ekonomiska föreningar. Inte LU 1985/86:15heller finns det i lagstiftningen någon definition av begreppet ideellförening. De ideella föreningarna kan delas in i två huvudgrupper.Dels finns sådana föreningar som har annat ändamål än att främja sinamedlemmars ekonomiska intressen, t, ex, föreningar för rehgionsutövning,politisk verksamhet, vetenskaplig forskning, välgörenhet, sällskapsliv, idrottoch , försvarsföreningar, kamratföreningar, djurskyddsföreningar m,fl.Dels finns föreningar som syftar till att främja sina medlemmars ekonomiskaintressen på annat sätt än genom ekonomisk verksamhet i lagens mening, t, ex.arbetsgivarföreningar, fackföreningar och branschsammanslutningar, I rättspraxis har ansetts att en ideellförening äger rättskapacitet då den har antagit stadgar som inte är alltförbristfälliga och valt styrelse. Förbindelser som ingås för en sådan föreningbinder endast föreningen, inte de enskilda medlemmarna. Om föreningen inteuppfyller nämnda förutsättningar - vanligt bland föreningar av enklare slag,såsom läsecirklar och svagt organiserade sällskapsföreningar - blir avtal somingås för föreningens räkning bindande endast för dem som har ingått dettaavtal. Enligt praxis anses vidare vissa andra principer också gälla. En närmareredogörelse härför finns i betänkandet LU 1982/83:22, Bestämmelser i stadgarna för en ideell förening vilka äroskäliga mot medlemmarna kan ogiltigförklaras eller jämkas av allmän domstolmed stöd av 36 § avtalslagen, I ett rättsfall (NJA 11982 s. 853)har högsta domstolen sålunda ogilfigförklarat en bestämmelse i stadgarna för enfackförening om att frågor om medlems rätt till utträde ur föreningen skulleavgöras av en skiljenämnd med viss sammansättning. När man talar om föreningsrättsliga problem kan man avseinte bara frågor som rör förhållandet mellan en förening och dess medlemmareller som rör verkan mot utomstående av rättshandlingar som företagits påföreningens vägnar utan också vissa andra problem. Med termen föreningsrätt kansålunda avses den allmänna medborgerliga rätten att utan hinder ellerinblandning av offentlig myndighet sammansluta sig och verka för gemensammasyften i föreningar. För tydlighetens skull brukar termen föreningsfrihetanvändas för att beteckna det offentligrättsliga begreppet och för att markeraskillnaden till föreningsrätten i privaträttslig mening. Föreningsfriheteningår bland de grundläggande fri- och rättigheter som upptas i regeringsformen. Det privaträttsliga begreppet föreningsrätt förekommerockså inom arbetsrätten. Med föreningsrätt avses i lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet (MBL) rätten för arbetsgivare och arbetstagareatt tillhöra arbetsgivar- eller arbetstagarorganisation, utnyttja medlemskapetsamt verka för organisafionen eller för bildandet av sådan organisation utanatt bli utsatta för påtryckningar eller annan obehörig inblandning från motparti arbetsförhållandet. Förening äger för egen del skydd i lagen endast så tillvida, att den inte är skyldig att tåla sådan kränkning av enskild arbetsgivareseller arbetstagares föreningsrätt som innebär intrång i dess verksamhet.Reglerna har enbart till syfte att skydda rätten att organisera sig (den s, k,positiva föreningsrätten) men ger inte något skydd för anspråk på att få varaoorganiserad eller för rätt att inte tillhöra viss förening (den s, k, negativaföreningsrätten). Motionsmotiveringar LU 1985/86:15 I motion L201 (c) framhålls att det utan tvekan finnsstarka skäl för en närmare utredning rörande såväl behovet som den lämpligautformningen av en lagstiftning om ideella föreningar. En utgångspunkt för enlagstiftning måste vara att variationsrikedomen i föreningslivet inte,fårbegränsas och att föreningslivet och organisationsväsendet inte får hindras. Lagstiftningenbör reglera det som från samhällets synpunkt är mest skyddsvärt, nämligen denenskildes ställning i förhållande till organisationen. Enligt motionärerna kandet bli aktuellt att införa t, ex, regler om rätten fill inträde i och utträdeur förening, negativ föreningsrätt, uteslutning ur förening samt om föreningsbeslutsom gäller medlemmens förhållande utanför det område som är föreningensegentliga. Vidare bör övervägas en lagreglering av minoritetsskyddet,föreningens ekonomi och revision, ansvaret för uppkomna förbindelser ochvillkoren för en upplösning av föreningen. Motiveringen till yrkandet i motion L202 (m) finns imotion 1985/86:K201, I den sistnämnda motionen framhåller motionären bl, a, attdet är anmärkningsvärt att rättsliga normer saknas i förhållandet inbördesmellan föreningen och den enskilde i fråga om möjligheten att få ett beslutfrån föreningens sida överprövat, rätten att inträda i, vara kvar i och utträdaur föreningen samt rätten att slippa bli ansluten fill en förening mot sinvilja. Enligt motionären är det angeläget att skapa allmänna rättsregler ävenför ideella föreningar. Motionärerna i motion L219 (m) anser att vissagrundläggande krav bör kunna ställas på föreningar och organisationer. För densom vill fillhöra en förening eller organisation måste det klarare än i dagframgå hur långt organisationens befogenhet sträcker sig. En utredning avförutsättningarna för en ramlagstiftning gällande ideella föreningar bör enligtmotionärernas mening omgående företas. En sådan lagstiftning bör innehållaregler om t, ex. en medlems bundenhet av beslut som fattas utan medlemmensdirekta medverkan och om medlemsinträde i samt utträde ur en förening, I motion L273 (fp) påpekas att praktiskt taget allamänniskor i är medlemmar i en eller flera ideella föreningar. Sådanaföreningar har därför kommit att spela en betydande roll. En lagstiftning omideella föreningar bör bl. a. omfatta regler om rätten till inträde i,kvarstannande i och utträde ur förening samt om negativ föreningsrätt. Dessutombör en lagreglering övervägas i fråga om minoritetsskyddet, föreningarnasekonomi och revision, skadeståndsskyldigheten, ansvar för uppkomnaförbindelser och upplösning av förening. Motionären framhåller att enramlagstiftning dock inte får verka hindrande på föreningslivet ochorganisationsväsendet eller på något sätt begränsa variationsrikedomen inomföreningslivet. Frågan om lagstiftning rörande ideella föreningar harsedan 1971 prövats åtskilliga gånger av , , medanledning av motioner. Pä förslag av lagutskottet har motionerna avslagits avriksdagen. Beträffande frågans fidigare behandling och de närmare skälen förställningstagandet till motionerna hänvisas fill LU 1983/84:14 och LU1985/86:5, Utskottet - LU 1985/86:15 I betänkandet behandlas fyra motioner vari framförsönskemål om lagstiftningsåtgärder beträffande ideella föreningar, I juridiskt hänseende skiljer man mellan ekonomiskaföreningar och ideella föreningar. De förstnämnda föreningarna regleras i lagen(1951:308) om ekonomiska föreningar. För att en förening skall kunna vinnaregistrering som ekonomisk förening fordras dels att föreningen bedriverekonomisk verksamhet, dels att verksamheten skall syfta till att främjamedlemmarnas ekonomiska intressen. Saknas någon av dessa förutsättningar ärföreningen att anse som en ideell förening. Till skillnad från vad som gällerbeträffande de ekonomiska föreningarna saknas en närmare lagreglering av deideella föreningarna i civilrättsligt hänseende. I motion 1985/86:L201 (c) och L219 (m) yrkas att riksdagenhos regeringen begär att frågan om en lagstiftning för ideella föreningarutreds. I mofionerna L202 (m) och L273 (fp) yrkas att hos regeringenbegär förslag till lag om ideella föreningar. Motionärerna i de fyra motionernaframhåller att det finns ett behov av grundläggande regler om de ideellaföreningarna särskilt när det gäller medlems inträde i och utträde ur föreningenoch andra förhållanden mellan föreningen och medlemmen. Utskottet erinrar om att tillhopa åtta gånger avslagit motioner med samma syfte som de nu aktuella.Senast prövades frågan i novemer 1985 (se LU 1985/86:5) då utskottet framhöllatt det saknades skäl för en lagsfiftning om ideella föreningar. Någonanledning för att nu inta en annan ståndpunktfinns inte. att avslår motionerna 1985/86:L201, 1985/86:L202,1985/86:L219 och 1985/86:L273, Närvarande: (), (), (), (), (), Inga-BrittJohansson (s), (), (), (), BengtHarding (), (), (), (), () och (). (), (), (), (), (), () ochKjell-Arne () anser dels attden del av utskottets yttrande på s, 4 som börjar med orden LU 1985/86:15 "Utskottet erinrar" och slutar med orden "finns inte" bortha följande . Som utskottet framhållit då frågan om en lagstiftningbeträffande ideella föreningar tidigare varit aktuell utgör dessa föreningar enviktig del av vårt samhälle. De fullgör betydelsefulla uppgifter på många olikaområden, exempelvis inom facklig, polifisk och humanitär verksamhet samt vid .religionsutövning, vetenskaplig forskning och idrott. Utskottet kan liksomtidigare också konstatera att många ideella organisationer lagstiftningsvägenkommit att få ett starkt inflytande över samhällsutvecklingen. Till dettakommer, som motionärerna påpekat, att samhället på olika sätt stöderorganisationer och föreningar av skiftande slag. Trots den betydelse som olika organisafioner sålunda härsaknas normer av grundläggande karaktär beträffande organisationernasförhållanden. För associationer av annan typ är läget det motsatta. Förakfiebolag och ekonomiska föreningar - för att nämna ett exempel - föreliggernoggrann lagreglering. Avsaknaden av regler angår sådana centrala ämnen som denenskildes rätt att inträda i, kvarstanna i eller utträda ur en förening att slippa bli ansluten till en förening mot sin vilja (negativföreningsrätt, kollektivanslutning). Inte heller finns det regler mot s, k,organisafionsklau-suler av innebörd att arbetsgivaren förbinder sig att ickeanställa personer som ej tillhör den avtalsslutande arbetstagarorganisationen.Ytterligare exempel på frågor som - i enlighet med vad som anges i motionerna -är oreglerade är minoritetsskyddet, ekonomi och revision, skadeståndsskyldighet,ansvar för uppkomna förbindelser och upplösning av föreningen. Enhgt utskottets mening ger utvecklingen under senare årtveklöst stöd för ståndpunkten att den enskildes ställning i förhållande fillorganisationerna behöver ges ett lagfäst skydd. Det har sålunda inträffat falldär medlem uteslutits ur en förening eller vägrats utträde under uppmärksammadeformer. Ett annat belysande exempel är det i mofionerna omnämnda rättsfalletfrån högsta domstolen (NJA 11982 s. 853) där en skiljedomsklausul i stadgarnaför ett underkändes som oskäHgt, Utskottet vill också peka på falldär föreningen avtalat med försäkringsbolag om kollektiva hemförsäkringar försina medlemmar utan att ha inhämtat deras samtycke. Andra händelser somtilldragit sig betydande intresse har slutligen varit blockader som riktats motföretagare utan anställda eller med anställda som inte är medlemmar i den blockerandeorganisationen. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att detovedersägligen finns starka skäl för en närmare utredning rörande såväl behovetsom den lämpliga utformningen av lagstiftning om de ideella föreningarna, Betäffande den närmare inriktningen av utredningsarbetetvill utskottet framhålla att en viktig utgångspunkt måste vara attvariationsrikedomen inom föreningslivet inte får begränsas. Det är vidareangeläget att föreningslivet och organisationsväsendet inte hindras ellerförsvåras. Tyngdpunkten i en ifrågasatt lagstiftning bör ligga i det som frånsamhällets sida är mest skyddsvärt, nämligen den enskilde medlemmens ställningi förhållande till organisationen. Viktigt är också att det - som motionärernapåpekat -tillskapas grundläggande regler om organisationen som sådan, bl. ren föratt en förening skall anses vara en juridisk person. Andra angelägna LU1985/86:15 uppgifter för utredningen bör som framgått vara att utforma bestämmelserom medlems inträde i, avgång från och uteslutning ur förening, medlemsbundenhet av beslut som fattats utan hans medverkan eller som rör frågorutanför föreningens verksamhetsområde, förhållandet till tredje man, skadeståndsskyldighet,firmateckning, ansvarighet för uppkomna förbindelser och föreningensupplösning. Det bör ankomma på regeringen att närmare bestämma formerna förutredningsarbetets bedrivande. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av mofionernaL201, L202, L219 och L273 bör ges regeringen till känna, dels att utskottet bort hemställa att med anledning av motionerna 1985/86:L201,1985/86:L202, 1985/86:L219 och 1985/86:L273 som sin mening ger regeringen fillkänna vad utskottet anfört om utredning av frågan orn lagsfiftning beträffandeideella föreningar.