bet · G901SoU29 · 1985-12-31 00:00:00 — motioner som väckts med anledning av revisorernas förslag diskuteras denutredning som föreslagits av revisorerna. Imotion 1985/86:505 av m.fl. (fp) tillstyrks de förslag omutredning som revisorer lagt fram och föreslås ytterligare en punktatt utreda, nämligen avdragsrätten vid inkomstbeskattningen för utbetaltunderhållsbidrag. I mofionen hemställs att ger regeringen till kännavad i motionen anförs om översyn av beloppsgränsen för avdragsrätten förutbetalt underhållsbidrag. Imotion 1985/86:506 av m.fl. (c) hemställs att riksda gen beslutar att ge regeringen till känna vad som anförts beträffande den fortsatta beredningen av revisorers förslag rörande förändring ar av bidragsförskottssystemet. Enligt motionärernas mening finns goda infallsvinklar för besparingar och förändringar genom revisorernas förslag om utredning resp. kortsiktiga ätgärder. bör dock enligt motio nen ge regeringen möjlighet att mera förutsättningslöst pröva de båda kravens konkreta förslag (yrkande 1). Vidare hemställs i motionen att ger regeringen till känna vad som anförts beträffande inriktning- 36 en av ett utredningsarbetebeträffande bidragsförskotten (yrkande 2). ligt motionen är detnödvändigt att vidta åtgärder vilka dels nedbringar SoU 1985/86:29samhällets kostnader för bidragsförskotten, dels skapar ett rättvist system ivilket ingen förälder bör ha rätt att tänka bort sitt individuella ansvar försitt eget barn. Imotion 1985/86:507 av Gundia () hemställs att beslutar att,med avslag pä revisorers förslag om en ny utredning ombidragsförskott, hos regeringen begära förslag om ett rättvist bidragsförskottssystem,vilket också nedbringar kostnaderna. Eftersom det enligt motionen redan nufinns ett omfattande underlagsmaterial - ensamförälderkommitténs betänkandeoch revisorernas utredning, vilka båda har remissbehandlats - borde detta räckaför att regeringen skall kunna lägga fram förslag. En ytterligare övergripandeutredning är enligt motionen obehövlig. Motion1985186:504 av () tar upp en fråga som inte direkt rör denfortsatta beredningen av frågor om underhällsbidrag eller bidragsförskott. Imotionen hemställs att ger regeringen till känna vad i motionenanförs om myndighets ansvar för uppföljning av beslut. Enligtmotionären har bidragsförskottssystemet slagit snett. Den statliga myndighetenborde därför ha reagerat när verkligheten visat sig vara en annan än den somstatsmakten trodde den dag reformen initierades. Om inte statliga verk kan ta ansvarför att den egna verksamheten fungerar effektivt enligt statsmaktensintentioner måste man enligt motionen fundera över om andra organ kan stärkasför att ta detta ansvar. Bidragsförskott,som ursprungligen infördes som ett förskott på fastställt underhällsbidrag, harnumera en dubbel funktion. Utom att förskottera ett underhållsbidrag som intebetalas skall bidragsförskottet garantera alla barn som inte lever medbåda sina föräldrar ett visst underhåll. Detta uppgår i normalfallet till 41 %av basbeloppet , eller /månad. Bidragsförskottetbestår sålunda dels av ett rent förskott pä underhållsbidrag, vilket återkrävsav den underhållsskyldige, dels - när underhållsbidraget understigerbidragsförskottsnivän - ett icke återbetal-ningspliktigt s.k. utfyllnadsbidrag,motsvarande skillnaden mellan underhällsbidraget och bidragsförskottsnivån.Utfyllnadsbidraget blir alltså högre ju lägre underhållsbidraget är. Om ingetunderhållsbidrag utgår består bidragsförskottet i sin helhet av ickeäterbetalningspliktigt utfyllnadsbidrag. Bidragsförskottssystemetär knutet till regelsystemet för underhållsbidrag i ochpåverkas automatiskt av ändringar i detta. Samfidigt finns regler i dennuvarande bidragsförskottslagen som är oberoende av underhällsreglerna. Detgäller främst det s. k. utfyllnadsbidraget, vilket kan utgå även däunderhållsbidrag inte kan uttas enligt regler. Utfyllnadsbidragär inte behovsprövat. Statenskostnader för bidragsförskott har ökat kraftigt . Som revisorernas granskning visat finns flera orsaker till detta. Den främsta är 37 att underhällsbidrageninte ökat i samma utsträckning som de till basbelop- Den andel av bidragsförskotten som utgörs SoU 1985/86:29 avicke återbetalningspliktiga utfyllnadsbidrag är därför större nu än tidigare.Detta är delvis en naturlig följd av statsmakternas beslut om enunderhållsreform, vilken bl. a. syftade till att underlätta den svära socialasituation som mänga underhållsskyldiga befann sig i. Orsakerna i övrigt tillunderhållsbidragens utveckling är ofullständigt kända. Motbakgrund av de snabbt stigande statsutgifterna för bidragsförskott beslötriksdagens revisorer att granska bidragsförskottssystemet. I förslag1985/86:17 redovisar revisorerna kritik mot det nuvarande systemet på grund avbrister i lagstiftningen och dess tillämpning, vilka enligt revisorerna medförtonödigt höga och alltmer ökande utgifter för staten. Bristerna i lagstiftningengäller i första hand den bristande överensstämmelsen mellan ochbidragsförskottslagen. Revisorernaanser vidare att det brister i överensstämmelsen mellan målsättningen för 1978års underhållsreform, nämligen att mildra underhållsbördan förunderhållsskyldiga med svag ekonomi, och reformens faktiska utformning medlindring för alla underhållsskyldiga. Grundorsaken till ökningen av statensutgifter är enligt revisorerna att det nuvarande regelsystemet medfört att detgenomsnittliga underhållsbidraget inom bidragsförskottssystemet i stort settlegat på en oförändrad nivå , dvs. , sombidragsförskottsnivån stigit i takt med basbeloppsförändringarna. Revisorernakonstaterar att detta innebär att de underhållsskyldiga i allt mindre gradbidrar till barnens försörjning som utfyllnadsbidragen, det statligastödet, ökar. /85 uppgick statens nettoutgift för bidragsförskottssystemettill 1485 milj. kr. Därtill kommeradministrationskostnaderna som för försäkringskassornas del i runt tal kanuppskattas till 150 milj. kr. (/84). Motbakgrand av de konstaterade bristerna föreslår revisorerna att man utreder etthelt nytt system för statens stöd fill barn som inte lever tillsammans medbåda sina föräldrar. Revisorerna föreslår vidare ett antal kortsikfigaätgärder som kan vidtas i avvaktan på utredningen om ett nytt system. Lagutskottethar avgett yttrande över revisorernas förslag jämte de motioner som rörunderhållsbidragsfrågor (LU 1985/86:2 y). Lagutskottetanför att revisorernas översyn ger ett betydelsefullt under lag för ställningstaganden till frågan om stödet till barn som inte lever tillsammans med båda sina föräldrar, men understryker att det behövs ytterligare beslutsunderlag på området, bl. a. beträffande de underhållsbi dragsberättigade barnens och deras föräldrars ekonomiska förhållanden. Enligt lagutskottets mening är det angeläget att det ekonomiska stödet till barn som inte sammanlever med båda sina föräldrar blir föremål för över väganden med utgångspunkt från de tre övergripande principer som revi sorerna dragit upp. Säväl revisorernas förslag som de motioner som väckts under allmänna motionstiden visar enligt lagutskottet att det inte minst av statsfinansiella skäl är påkallat med ett nytt statligt bidragssystem. vaktan härpå kan det finnasskäl för kortsiktiga åtgärder i syfte att ned- SoU 1985/86: 29 bringastatens kostnader. Lagutskottetdelar uppfattningen att det nuvarande sambandet mellan ochbidragsförskottslagen är en av orsakerna till de ökade kostnaderna för bidragsförskottssystemet.De nackdelar som uppkommit beror emellertid enligt lagutskottets mening intefrämst på bestämmelser, utan på det sätt på vilketbidragsförskottssystemet knutits till regler. Lagutskottetavvisar vidare en del av den kritik mot 1978 ärs underhållsreform som framförtsav revisorema. framhåller också att underhällsreglerna inte endasthar betydelse inom bidragsförskottsomrädet och erinrar om att en betydandeandel av de underhållsbidragsberättigade barnen inte uppbär bidragsförskott.Mot bakgrund av det anförda anser lagutskottet att en utredning på området iprincip inte bör bindas genom några uttalanden frän sida, utan hamöjlighet att fritt pröva de olika förslag beträffande underhällsreglerna somlagts fram av revisorerna och i vissa motioner. Lagutskottettar i det följande upp olika detaljförslag som aktualiserats av revisorernaeller i motioner. Beträffande den s. k. reduceringsregeln (se s. 54 f.) uttalarlagutskottet att rekommendationen i de allmänna råden (se ovan s. 13) ihuvudsak far anses utformad i enlighet med intentioner. bör inte nu ta ställning till frågan om huruvida enändring av reduceringsregeln är påkallad. Det bör enligt lagutskottet i ställetankomma pä regeringen att avgöra om regeln bör ses över som ett led i dekortsiktiga åtgärderna i syfte att minska kostnaderna för bidragsförskotten.Beträffande umgängesavdrag (se s. 55 f.) anför lagutskottet att med hänsyn tilldet samband som finns mellan reglerna om umgängesavdrag ochbidragsförskottssystemet den föreslagna utredningen kan behöva ta uppavdragsreglerna till prövning. förordar därför att utredningen fårmöjlighet att föratsättningslöst pröva frågan. Det bör enligt lagutskottetockså stå regeringen fritt att överväga om någon ändring bör genomföras som enkortsiktig åtgärd. Beträffande resekostnader vid utövande av umgängesrättanser lagutskottet att det är lämpligt att även denna fråga tas upp tillövervägande av den föreslagna utredningen. Beträffande av revisorerna och imofioner aktualiserade förslag om ändring i reglerna om preskription ochinförsel ställer sig lagutskottet tvivlande fill om förslagen verkligen kommeratt medföra de besparingar man räknat med. anser emellertid attriksdagen inte bör ta ställning i frågan utan att det bör stå regeringen frittatt överväga om förslagen skall genomföras. Sammanfattningsvistillstyrker lagutskottet en utredning om bidragsförskottssystemet, vilken ävenbör kunna omfatta frågor om underhällsbidrag. Enligt lagutskottets mening börden föreslagna utredningen inte bindas genom några uttalanden om revisorernasförslag eller om förslagen i motionerna. Detsamma gäller i fråga om regeringensöverväganden angående behovet av kortsiktiga åtgärder. förordaratt det anförda ges regeringen till känna. vill början understryka att det är värdefullt att SoU 1985/86:29 riksdagensrevisorer har granskat orsakerna till de kraftigt stigande utgifterna förbidragsförskotten. anser att revisorernas översyn ger ettbetydelsefullt underlag för ställningstaganden på området. Denkrifik som framförs av revisorerna tar i stor utsträckning sikte pä attbidragsförskottslagen är direkt knuten till underhållsreglerna i ,som de båda regelsystemen skiljer sig ät i viktiga avseenden. Bidragsförskottmed utfyllnadsbidrag kan sålunda utgä utan hänsyn fill bamets behov medanföräldrabalkens regler innebär att underhällsbidrag fastställs med hänsyn ullbarnets behov. Detta kan leda till att ett barn som pä grund av egen inkomsteller egna tillgångar inte har rätt till underhällsbidrag just därför kanerhålla utfyllnadsbidrag upp fill bidragsförskottsnivän. Ett annat exempelgäller sambandet mellan en ökning av andra sociala förmåner och ett ökatutfyllnadsbidrag. En höjning av t. ex. barnbidrag kan sålunda leda till attlägre underhållsbidrag fastställs varigenom utfyllnadsbidraget ökat. Beräkningsmetodenför underhällsbidrag genom proportionering av föräldrarnas överskott kan ocksåge betänkliga effekter för bidragsförskotten. a. revisorema har visatgår härigenom samhällsstödet i form av utfyllnadsbidrag i första hand till devärdnadshavarhushåll där vårdnadshavarens inkomster ligger högt i förhällandetill den underhällsskyldiges -oavsett vilken nivå sagda inkomster ligger pä. Eninkomstökning för vårdnadshavaren kan vidare utgöra skäl för jämkning nedåt avunderhållsbidraget, varigenom utfyllnadsbidraget ökar. Enannan svårighet ligger i att avtalsfrihet råder beträffande avtal omunderhållsbidrag. För bidragsförskott gäller däremot - pä grand avkons-traktionen med utfyllnadsbidrag - vissa spärregler för de fallunderhållsbidrag bestäms fill alltför lågt belopp. Detta kan göra attförsäkringskassan bedömer underhållsbidragen annorlunda än en domstol. Detframtvingar även en kontrollverksamhet hos försäkringskassoma. Revisorernaanför ytterligare exempel på situationer där nuvarande system leder fillotillfredsställande materiella resultat. Revisorernahar dragit slutsatsen att det nuvarande bidragsförskottssystemet inte kankorrigeras på ett lämpligt sätt utan att det bör övervägas i grunden.Revisorerna förordar således att man i första hand utreder ett helt nytt systemför statens stöd till barn som inte lever tillsammans med båda sina föräldrar.Denna översyn bör enligt revisorerna även inbegripa en översyn av vissa delar avföräldrabalken. mening visar revisoremas granskning att det nuva rande bidragsförskottssystemet fungerar otillfredsställande i flera viktiga avseenden. Den grundläggande orsaken härtill synes vara den koppling som finns mellan de familjerättsliga underhållsreglerna och bidragsför skottsreglerna. Lagregler som har sin motivering i behovet av att reglera rättsförhållandet mellan föräldrar och barn och mellan föräldrarna inbör des får härigenom direkt genomslag i bidragsförskottssystemet, som har ett delvis annat syfte och kanske påkallar andra lagtekniska lösningar. Följden blir ett tungrottsystem med många oförutsedda effekter. Systemet SoU 1985/86; 29 innebär vissasvårmotiverade skillnader mellan fall då bidragsförskott utgår och fall dåunderhållsbidraget betalas direkt till bamet. Ett annat problem är att systemetinte garanterar att de familjer som har störst behov av ekonomiskt stöd ocksåfår en större andel bidrag. Socialutskottetdelar med hänsyn fill det anförda uppfattningen att en utredning ombidragsförskottssystemet nu bör komma till stånd. Utredningen bör ingåendeöverväga de olika förslag som framlagts av revisorerna. Utredningen bör ävenkunna beakta tidigare reformförslag på området, bl. a. de förslag som framlagtsav familjelagssakkunniga och ensamförälderkommittén. Särskiltangeläget är nu att fä en allsidig belysning och diskussion av de grundläggandefrågorna om bidragsförskottets konstraktion och dess anknytning tillföräldrabalkens regler om underhällsbidrag. Som framförts av revisorernafordras ett mera fullständigt faktaunderlag i fråga om den ekonomiska ochsociala situationen för såväl underhällsskyldiga som underhållsberättigade barnoch deras vårdnadshavare. Detta faktaunderlag måste göras till föremål för ennoggrann analys som beaktar faktorer säsom . skillnader i inkomst,familjesituation, bostadssituation m.m. De sociala konsekvenserna av olikalagregleringar måste särskilt belysas. Resultatet bör läggas till grand förföratsättningslösa överväganden angående utformningen av samhällets stöd tillbarn som inte lever med båda sina föräldrar. En reform på området bör ha barnensom utgångspunkt och syfta till att ge alla barn en likvärdig ekonomiskgrundtrygghet. Även frågor om underhällsbidrag bör kunna prövas avutredningen. Utskottetvill framhålla att utredningen bör vara föratsättningslös och att olikaprincipiella lösningar fritt skall kunna prövas. Detsamma gäller olika förslagtill kortsiktiga åtgärder för att snabbt komma till rätta med vissa olägenheteri systemet. Det bör ankomma på regeringen att avgöra om det finns skäl att iavvaktan pä utredningens slutliga resultat initiera mindre ändringar inuvarande system. Utskottet vill emellertid understryka att kortsiktigaätgärder inte fär vidtas sä att de kan försvåra en föratsättningslös prövningav utredningens principförslag. Det är också viktigt att utredningen arbetarskyndsamt och inte i onödan gär in på detaljfrågor som kan försenagenomförandet av en större reform. Närdet gäller de förslag som framförts i motionema vill utskottet filläg-gaföljande. Flertaletmotioner tar upp olika brister i bidragsförskotts- och under hållsbidragsreglerna och begär förslag eller åtgärder för att komma till rätta med dessa. Det gäller frågor om en översyn av bidragsförskottssystemet [motion S06II (m)], behovsprövning och vissa andra frågor om bidrags förskott [motion S06I8 (m)], införsel för underhållsbidrag [motion L209 (c) och L259 (m) yrkandena 3 delvis samt 4], preskription av underhållsbidrag [mofion L259 (m) yrkande 3 delvis], kostnader i samband med utövande av umgängesrätt [motionerna L214 (m) och L222 (c)], handläggningen av mål om underhällsbidrag [motionerna L221 (fp) och L259 (m) yrkande 2], ordningen för fastställande av underhållsbidrag [motion L236 (s)] samt beräkningen av underhällsbidrag [motion L259 (m) yrkande 1]. Utskottetanser beträffande samtliga här nämnda motioner att de syn- SoU 1985/86: 29punkter och förslag som där framförs fritt bör kunna prövas av den ovanförordade utredningen. Imotion 505 (fp), som väckts med anledning av revisorernas förslag, aktuaUserasavdragsrätten vid taxeringen för utbetalda underhällsbidrag och anförs attdenna fråga också bör omfattas av regeringens överväganden. Utskottet vill medanledning härav framhålla att en allsidig belysning av de underhällsskyldigasekonomiska situation självfallet måste beakta skattereglerna på området och deolika marginaleffekter som kan uppstå. Det gäller även i fråga omvårdnadshavarnas och barnens situation. Utredningen bör därför varaoförhindrad att ta upp de skattemässiga frågor som kan aktualiseras underarbetets gäng. Imofion 506 (c) begärs vissa uttalanden angående den fortsatta beredningen avrevisorernas förslag och inriktningen av ett utredningsarbete beträffandebidragsförskotten. Motionärerna framhåller bl. a. att regeringen meraförutsättningslöst bör kunna pröva revisorernas konkreta förslag och att fråganom bidragsförskotten måste ges en allsidig belysning i det fortsatta arbetet.Motionärerna framhåller också att det är viktigt att få en utformning somupplevs som rättvis i varje enskilt fall. Somframgått av vad utskottet ovan anfört har utskottet samma syn som motionärernanär det gäller kraven pä det fortsatta utredningsarbetet. Sammanfattningsvisföreslär utskottet att med anledning av revisorers förslagoch samfiiga ovan angivna mofioner som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om en utredning om bidragsförskottssystemet. Häravföljer att utskottet avstyrker motion 507 (c), vari yrkas avslag pårevisorernas förslag om en ny utredning om bidragsförskotten. Motionärenhänvisar till det omfattande utredningsmaterial som redan finns pä området. 1mofion 504 (fp) tas administrationen av bidragsförskottssystemet upp fränansvarssynpunkt. Motionären anser att ansvariga myndigheter borde ha reageratnär systemets nackdelar blivit uppenbara. Utskottetdelar uppfattningen att myndigheterna bör följa utveckhngen inom sinarespektive verksamhetsområden och när så visar sig påkallat uppmärksammaregeringen på eventuella behov av åtgärder. Som ovan framgått (s. 23) har docksocialstyrelsen och tagit upp olika frågor omunderhållsbidrag och bidragsförskott. Utskottet anser att det i dettasammanhang inte finns skäl för något uttalande. Motion 504 (fp)avstyrks. 1.beträffande en utredning av systemet för underhållsbidrag och bidragsförskott att medanledning av förslag 1985/86:17, mofion 1985/ 86:So61I, motion 1985/86: So618, motion 1985/86: L209, mofion 1985/86: L214, motion 1985/86: L221, motion 1985/86: L222, motion 42 1985/86:L236, motion 1985/86: L259, motion 1985/86:505 och mo- SoU 1985/86:29 tion1985/86:506 och med avslag på motion 1985/86:507 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 2. beträffande myndigheternas ansvar att avslårmotion 1985/86:504. Närvarande: (), (), GöteJonsson (m), (), (), (), Per ArneAglert (fp), (), (), (vpk), (), (), (), MaudBjörnemalm (s) och (). 1985/86:2 y Över revisorers förslag angående statensutgifter för bidragsförskott, m. m. 1985/86:17) SoU1985/86:29 Bilaga Socialutskottethar beslutat bereda lagutskottet tillfälle att yttra sig över förslag fillriksdagen 1985/86:17, revisorers förslag angående statens utgifterför bidragsförskott, m. m. jämte de med anledning av förslaget väcktamofionerna 1985/86:506 och 507. Iförslaget hemställer revisorer att som sin mening gerregeringen till känna vad revisorema anfört 1. beträffandeen utredning om statens stöd till barn som inte lever tillsam mans med båda sina föräldrar och om förbehållsregler m. m., 2. beträffandekortsiktiga åtgärder avseende reglerna för underhållsbidrag och bidragsförskott. Lagutskottethar beslutat att avge yttrande över förslaget i de delar som faller underutskottets beredningsområde samt över motionerna. har vidarebeslutat att med yttrandet till socialutskottet överlämna motionema1985/86:L209, L214, L221, L222, L236 och L259 för behandling i samband medrevisorernas förslag. Lagutskottetfår anföra följande. Densvenska familjerätten har under de två senaste årtiondena fortlöpande settsöver och moderniserats. Är 1969 fick familjelagssakkunniga i uppdrag att seöver den familjerättsliga lagstiftningen. Reformarbetet har berört bådegiftermålsbalken (GB) och (FB). Ett första steg togs (prop. 1973:32, LU 1973:20) då betydande ändringar vidtogs av i första handäktenskapsrätten på grundval av ett delbetänkande av familjelagssakkunniga.Reformen innebar även ändringar när det gällde vårdnaden om barn vars föräldrarinte är eller varit gifta med varandra. År1976 beslöt att ififöra en möjlighet för föräldrar som inte är giftamed varandra att få gemensam vårdnad om sina barn (prop. 1975/ 76:170, LU1975/76:33). Vidare ändrades vårdnadsreglerna så att gifta föräldrar efter enskilsmässa skulle kunna fortsätta att ha gemensam vårdnad. De nyavårdnadsreglerna föranledde dock inte någon ändring av bestämmelserna omunderhållsbidrag och bidragsförskott. ten av en skyndsam lösningpå de frågor om bidragsförskott och annat SoU 1985/86:29 ekonomiskt stöd somkunde uppkomma i fall då föräldrarna hade gemensam Bilaga vårdnad men intebodde ihop. Medanledning av motioner behandlade utskottet i lagsfiftningsärendet också vissafrågor rörande de allmänna reglerna om underhållsskyldighet i FB. Utskottetframhöll därvid att det dåvarande regelsystemet beträffande underhållsbidragofta ledde fill betydande svårigheter för de bidragsskyldiga. Sålunda innebardä gällande ordning att erforderlig hänsyn inte allfid togs fill denunderhållsskyldiges fakfiska bidragsförmåga. Enligt utskottet tvingades denunderhållsskyldige i vissa fall att hålla en lägre ekonomisk standard än denförälder som hade vårdnaden om barnet. Underhållsskyldigheten gentemot intehemmavarande barn återverkade i många fall på förhållandena för denunderhållsskyldiges familj. I andra fall kunde den omöjliggöra eller försvårafamiljebildning. Inte minst de dåvarande reglerna om automatisk höjning avunderhållsbidrag i lagen (1966:680) om ändring av vissa underhållsbidragmedförde att de underhållsskyldigas situation ofta var allvarlig. Särskiltgällde detta personer som hade låga inkomster eller som av olika anledningarinte följt med i den allmänna löneutvecklingen. Utskottet ansåg därför att detfanns starka skäl för en reform på området. Med hänsyn till bl. a. att denekonomiska situationen också för de underhållsberättigade var bekymmersaminnefattade frågorna enligt utskottet svåra awägningspro-blem och var delvis avkomplicerad beskaffenhet. En reform kunde därför inte genomföras utan en meraingående undersökning. Utskottetförordade att en översyn kom till stånd och att arbetet skulle bedrivasskyndsamt. Vad utskottet sålunda anfört om underhållsreglerna gav somsin mening regeringen till känna. Medanledning av begäran fick familjelagssakkunniga i uppdrag att göraen skyndsam översyn av reglerna om underhållsbidrag till barn. På grundval avbl. a. ett delbetänkande av familjelagssakkunniga genomfördes engenomgripande reform av underhållsreglerna i GB och FB. Huvuddelen av reformenträdde i kraft (prop. 1978/79:12, LU 1978/79:9). År1977 tillsattes utredningen om barnens rätt med uppdrag att överväga olikaåtgärder för att stärka barns rättsliga ställning.