bet · G901KU30 · 1985-12-31 00:00:00 — a. det samband som enligt skatteutskottetföreligger mellan den del av alkohollagstiftningen som rör tillverkning ochförsäljning och beskattningen. Enligt skatteutskottet borde socialutskottetskompetensområde i vad avsåg alkoholfrågorna begränsas till att i första handavse samhällets åtgärder för alkoholistvården och anslagsfrågor i övrigtavseende information och administration på alkoholområdet som inte ankommer påannat utskott. och skatteutskottets skrivelseröverlämnades till utskotts kommittén. Denna uttalade (förslag 1981/82:22) att beredningen av de alkoholpolitiska frågorna - bortsett frän rena skattefrågor - skulle flyttasfrån 20 Förslaget rönte starkt motstånd från KU 1985/86:30skatteutskottet. ansåg att förslaget inte då bordeföranleda någon åtgärd (KU 1982/83:31, s. 15). Beträffande den fråga om ett särskilt utskott i frågorrörande sjukdomen aids som väckts i motion K320 finns det enhgtriksdagsordningen möjlighet för kammaren att tillsätta särskilda utskott enligtsamma bestämmelser som gäller för ständiga utskott. Något särskilt utskott harinte tillsatts efter den utskottsreform som ägde rum . Den år 1980tillsatta utredningen om utskottsorganisationen uttalade sig positivt tillförmån för särskilda utskott vad gällde frågekomplex av både omfattande ochinvecklad natur (förslag 1981/82:22, s. 38). Frågan om en ändrad benämning på trafikutskottet tillkommunikationsutskottet har tidigare behandlats av och har dåavslagits. Senast behandlades frågan vid 1984/med anledning aven motion av . Utskottet (KU 1984/85:36) uttalade att det förnärvarande inte fann skäl att ändra det tidigare ställningstagandet ochavstyrkte motionen. Enligt motion 1985/86:K801 av (vpk) bör ifortsättningen gälla den ordningen att ledamöter får del avbudgetpropositionen som massmedierna. I motionen yrkas att riksdagenskall ge regeringen detta till känna. Det har under åtskiUiga år varit praxis från allaregeringars sida att lämna förhandsexemplar av budgetpropositionen till deolika riksdagspartiernas kanslier samt till massmedierna. Vad gäller massmedierna har dettasedan 1975 grundats på en överenskommelse mellan , SverigesRadio och pressens samarbetsnämnd. Bakgrunden är att budgetpropositionenbrukar föreligga i steneilerad korrekturversion förepubliceringsdatum. Eftersom denna har en omfattning på ca 4 000 sidor, har detbedömts vara rimligt att såväl massmedierna som oppositionsledarna får en möjlighetatt studera materialet sä att de ges en möjlighet att kommentera och refereradet dä materialet blir offentligt. Inom har tillsatts ensärskild arbetsgrupp som skall granska principerna och rutinerna förinformationen om regeringsförslag, särskilt vad gäller budgetpropositionen.Gruppen leds av planeringschefen i och i gruppen ingårföreträdare även för r* 1985/86. Gruppen har inte några KU 1985/86:30 fastställdadirektiv. Enligt vad som upplysts i en debatt i (protokoll 1985/86:76) skall utgångspunkten vara att skallha företrädesrätt till information, men att det bör vara möjligt förmassmedierna att ge korrekta redovisningar av förslagen. Enligtmotion 1985/86:K311 av och (båda c) börtalmanskonferensen få i uppdrag att tillsätta en arbetsgrupp med uppgift attlägga fram förslag om en tidning i enlighet med vad som anges imotionen. Enligt motionärerna ger tidningen intenågon tillfredsställande spegling av vad som händer i . börenligt motionärerna pä nytt ta upp tidningsfrågan med syfte att ge entidning som bättre och mera utförligt redovisar arbete. 1en sådan tidning, fortsätter motionärerna, bör det utöver referat itraditionell mening också finnas utrymme för kommenterande artiklar,intervjuer, allmänpolitiska reportage med anknytning till ochrecensioner av politiskt intressant litteratur. En bieffekt av en sådan tidningskulle säkert bli att uppmärksammades mer även i andra medier, menarmotionärerna. Som exempel på ett organ som har en uppläggning av det slag somåsyftas nämns Nordisk Kontakt. Denna tidskrift harenligt motionärerna kunnat ge en intresseväckande och levande bild av politiskparlamentarisk verksamhet. Motionärerna föreslår att skaffar sig entidning av liknande karaktär men med tätare utgivning. TidningenFrän Riksdag & Departement svarar för information om ochdepartementen. Den började utkomma och ersatte dåDepartementsnytt. Från Riksdag & Departement är i administrativthänseende knuten till . Isamband med beslutet om den nya tidningen och senare i samband med atttidningens huvudmannaskap ändrades uttalade (KU 1975/ 76:20) atttidningen skulle ha en observerande ställning och att dess redaktion självskulle utforma innehållet i enlighet med de riktlinjer för tidningsom dragits upp av den s. k. informationsutredningen. Anknytningen tillriksdagens förvaltning skall enligt uttalande är 1981enbart innefatta rent administrativa frågor. Enligtriktlinjerna skall den nya tidningens syfte vara att underlätta för personal i stat och kommun, företag och organisationer samt för förtroende valda och övriga politiskt intresserade att följa verksamheten i och regeringens kansli. Tidningen skall innehålla sammanfattningar av viktigare propositioner från regeringen, av utredningsdirektiv, av avlämnade betan- 22 kanden ochdepartementspromemorior o. d., bevakning av frågor av större KU 1985/86:30politisk betydelse som behandlas av regeringen, kortfattade referat avregeringsbeslut av prejudicerande karaktär, förteckningar över betänkanden,promemorior, andra offentliga publikationer, annan återkommande,översiktlig information, t. ex. lagstiftningsöversikter. Vidare skall deninnehålla sammanfattningar av material ur det offentliga riksdagstrycket, t.ex. viktigare motioner, utskottsbetänkanden och interpellationer.Kammardebatterna i viktigare ärenden skall refereras. I beslutsreferaten börenligt direktiven läggas särskild vikt vid skillnader mellan regeringenspropositioner och beslut. Beträffande referaten av frågestundernaoch interpellationsdebatterna bör huvudvikten läggas vid nyhetsbetona-de,intressanta besked som lämnas sarht vid principiella debatter. Härutöver börtidskriften innehålla information av institutionell karaktär, bevakning avfrågor av större politisk betydelse i utöver vad som registrerats iriksdagstrycket (t. ex. uttalanden och deklarationer av riksdagsgrupperna) samtuppgifter om personförändringar i och departementen. Det bör också itidskriften kunna anges vilka ärenden som kommer att behandlas inom dennärmaste tiden i . Slutligen bör ges information om var man kan finnaytterligare information om regering och riksdag. drog även upp vissa riktlinjer förhur materialet skulle disponeras i tidningen. Beträffande målgrupperna framhöll informationsutredningensärskilt att den föreslagna tidningen skulle vända sig till politisktintresserade medborgare men även söka vinna läsare bland grupper som hade ettbegränsat intresse för samhällsfrågor. Tidningen borde vidare kunna få bredanvändning inom undervisningsväsendet. Som naturliga målgrupper angavs ocksåfackliga och politiska organisationer, företag och branschorganisationer samtmassmedier. Tidningen skulle också tillgodose informationsbehoven avseenderiksdag och regeringskansli för statliga och kommunala myndigheter. Med den vidgade målsättningen och tidningens utökadeinnehåll fanns det enligt informationsutredningen förutsättningar attDepartementsnytts upplaga, ca 13 000 exemplar inkl. friexemplar om 2 500-3 000exemplar, kunde ökas väsentligt. I en reservation till informationsutredningens förslagframhöll en av utredningens ledamöter, , att det informativamaterialet från och departementen skulle kompletteras medbakgrundsmaterial, intervjuer, personporträtt och liknande som kan vara avintresse för en bredare allmänhet. Enligt reservationen borde riksdagsgruppernai varje nummer erbjudas svara för var sin sida där man efter eget omdömepresenterade det material som partiet i fräga anser vara angeläget. En bredlösnummerförsäljning via pressbyrån eller pä annat sätt borde enligtreservationen övervägas. Reservanten uttalade att tidningen borde ges enpopulär och lättillgänglig utformning. Vid riksdagsbehandlingen av informationsutredningensförslag till riktlin jer väcktes en motion (vpk) i vilken begärdes en kompletterande utredning beträffande den föreslagna tidningens redigering och marknadsföring. Motionen anslöt sig i huvudsak till den reservation som gjorts till informa tionsutredningens betänkande. (KU 1975:21) tillstyrkte informationsutredningens KU 1985/86:30 förslag meduttalandet att i varje fall var de av utredningen uppdragnariktlinjerna för tidningens syfte och innehåll, dess målgrupper och upplagasamt dess organisation lämpliga. Erfarenheterna fick sedan enligt utskottetvisa i vad mån ändringar bör göras t. ex. för att få den nya tidningeninnehållsrikare och mera spridd Någon särskild utredning härom borde enligtutskottets mening inte tillsättas. Tillbetänkandet fogades en reservation (vpk) i enlighet med yrkandet i motionen.Riksdagen följde utskottet. Vissa uppgifter om Från Riksdag & Departement Enligtvad som under hand inhämtats från chefredaktören för Riksdag &Departement har tidningens redaktion noga följt de riktlinjer sominformationsutredningen dragit upp och som ställt sig bakom. I syfteatt förbättra tidningens läsbarhet har redaktionen i samråd med referensgruppenför informationsfrågor i gjort en förändring i dispositionen pä såsätt att material som sakligt sett hör samman i förekommande fall redovisas iett sammanhang i stället för att delas upp och redovisas i de särskildaavsnitten för riksdagsmaterial, propositioner, utredningsdirektiv m.m.Redaktionen kommer att ta upp ytterligare frågor rörande tidningens innehåll ireferensgruppen. Beträffandebalansen mellan material från resp. från harredaktionen gjort en genomgång av de nummer som kom ut . Totalt setthar materialet fördelat sig jämnt. Riksdagsarbetet har självfallet fått störreutrymme i de nummer som tillkommit under de perioder då session pågått iriksdagen. Under vårsessionen var det en klar övervikt till förmån förriksdagsbevakningen. Denbetalda upplagan uppgår till ca 22 000 exemplar perutgivningsdag. Antalet friexemplar är ca 2 500. Förvaltningskontorethar genom dess styrelse yttrat sig över motionen. Enligt styrelsen finns detknappast skäl att skapa en ny tidning vid sidan om tidningen . Däremot kan det, anser styrelsen, finnas anledning att diskuteraom skall justera riktiinjerna för tidningen. De riktlinjer som gällerför närvarande är tämligen strikta. De binder redaktionen på olika sätt ochförhindrar möjligen en önskvärd journalistisk förnyelse, fortsätterförvaltningsstyrelsen. En diskussion av detta slag kan enligt styrelsenlämpligen tas upp i den referensgrupp som finns för vissa informationsfrågoroch i vilken samtliga riksdagspartier är representerade. Mottagningav satellit-TV i /86:30 Enligtmotion 1985/86:K309 av () bör anskaffa parabolantennersom gör det möjligt att ta emot vissa satelhtkanaler. Enligt motionären kommermycket av satelHtutbudet att vara av intresse för ledamöter.Riksdagens förvaltningskontor bör enligt motionen ges i uppdrag att vidtaerforderliga åtgärder. Enligtmotion 1985/86:K319 av () skulle det vara av stort värde förriksdagen och dess arbete att kunna få del av nyhetsservicen från Cable NewsNetwork (CNN). Motionären hemställer att förvaltningsstyrelsen skall få iuppdrag att undersöka möjligheterna att i ta emot sändningar frånCNN. Medbörjan utsänds på försök CNN:s nyhetsprogram frän satellitenIntersat V. Programmet distribueras på plenisalskanalen under de tider dennakanal inte är upptagen av plenum. Försöket beräknas pågå under återstående delav . Enligt vad förvaltningsstyrelsen yttrat med anledning av motionenmedför försöket inte några nämnvärda kostnader för . Sedan vissaerfarenheter av försöket vunnits bör enligt yttrandet de tekniska ochekonomiska aspekterna utredas närmare. Barntillsyn i , m. m. Motionerna, m. m. Enligtmotion 1985/86:K316 av () bör på nytt ta upp fråganom att anordna någon form av flexibel barntillsyn, framför allt under tid dådet är arbetsplenum. En sådan barntillsyn skulle enligt . motionären underlättabetydligt för ledamöter och tjänstemän med oregelbundnaarbetstider att ha en regelbunden kontakt med sina barn. Imotion 1985/86:K307 av Margö m.fl. (vpk, s, m, c, fp) förordas attdet i iordningställs en eller ett par mindre lägenheter attdisponeras av ledamöter vid tillfälliga besök av familjen. Isamband med arbetsgruppens beredning av motionerna har den socialdemokratiskariksdagsgruppens styrelse överlämnat en skrivelse i vilken frågan om tillfälligbarntillsyn tas upp. behandling av frågan om barntillsyn i riksdagenslokaler Fråganom någon form av barntillsyn i eller i närheten av behandlades av med anledning av en väckt motion av företrädare för samtliga riksdagspartier. I ett yttrande till utskottet över den nämnda motionen hänvisade 25 förvaltningsstyrelsentill en genomförd enkät av vilken det framkommit att KU 1985/86:30 endast ettfåtal riksdagsledamöter ansåg sig ha intresse av en i Förvaltningsstyrelsen uttalade också att förslaget om särskildbarnomsorg för riksdagsledamöternas barn inte överensstämde med principernaför samhällets barnomsorg att daghem skall vara beläget i närhetenav barnets bostad, och kontinuiteten inom barngrupperna i daghemmentillmäts stor vikt. Utskottet (KU 1978/79:6) ansåg det inte aktuellt attförsöka tillskapa särskilda daghemsplatser för riksdagsledamöternas barn.Däremot ansåg utskottet att det är värt att undersöka vilka möjligheterriksdagen skulle ha att i skapa förutsättningar för någon form avtillfällig barntillsyn. Utskottet förutsatte att föi'valtningsstyrelsen skullefölja frågan och pröva möjligheten att vid särskilda tillfällen anordnakortvarig barntillsyn om sådan skulle efterfrågas. Mot bakgrund av attförvaltningsstyrelsen med anledning av motionen redan företagit viss utredningfanns det enligt utskottet inte anledning att ge styrelsen något särskiltuppdrag i frågan. Förvaltningskontorets yttrande med anledning av nuförevarande motionsförslag I ett yttrande med anledning av motion K316 framhållerförvaltningsstyrelsen att frågan om anordnande av barntillsyn i riksdagenslokaler inte togs upp i samband med planeringen och iordningställandet avlokaler vid återflyttningen till . Förvahningsstyrelsen äremellertid beredd att göra en undersökning av det slag motionärerna begär. Iförsta hand bör det enligt styrelsen undersökas vilka behov som finns. Sedandetta undersökts får man avgöra hur frågan vidare skall behandlas. Ett särskiltproblem är dock lokalfrågan, framhåller styrelsen vidare. När det gällerriksdagens anställda anser styrelsen att deras problem skall lösas inom ramenför den kommunala barnomsorgen. Både praktiska och principiella skäl talar fördetta. De särskilda svårigheter som kan föranledas av arbetstiderfår enligt styrelsens mening som ut i de enskilda fallen. Beträffande motion K307 upplyser förvaltningsstyrelsen attriksdagen disponerar en lägenhet i förvaltningshuset. Den innehåller femövernattningsrum, ett mindre sällskapsrum och ett kök. Lägenheten används förersättare som inte har tillgång till övernattningsrum i ledamotshuset. Det ärenligt styrelsen fullt möjligt att i mån av tillgång använda dessa rum försådana ändamål som motionärerna föreslår. Förvaltningsstyrelsen anseremellertid att ersättarnas bostadsproblem måste prioriteras före ledamöternasanhörigas. Vissafrågor som behandlas av i ku 1985/86:30 Minoritetsskydd, m. m. I motion 1985/86:K207 av m.fl. (m) hemställsatt skall uttala sig för att minoritetsskyddet i regeringsformen ochriksdagsordningen skall stärkas (yrkande 14). Enligt motionen finns detanledning för folkstyrelsekommittén att se över bestämmelserna omutskottsminoritets rätt att få till stånd lagrädsremiss i syfte att åstadkommaett bättre skydd för minoriteten än . Motionärerna framhåller attriksdagsordningen också bör kompletteras med andra former av minoritetsskydd.Som exempel härpå anges att en minoritet ges rätt att skjuta en frågasavgörande framåt i tiden. Vidare kan beslut i vissa frågor föreskriva attkvalificerad majoritet erfordras. Motionärerna utgår frän att folkstyrelsekommitténutarbetar konkreta förslag som är ägnade att stärka minoritetsskyddet iförfattningen. I motionen framhålls även värdet av folkomröstningar somett komplement till den parlamentariska demokratin. En minoritet i riksdagenbör enligt motionen ges rätt att begära folkomröstning. Motionärerna anser attmöjligheten att fä till stånd folkomröstning i grundlagsfrågor bör utsträckastill frågor som rör den enskildes fri- och rättigheter. Folkstyrelsekommitténbör enligt motionärerna närmare utreda denna fråga. I motion 1985/86:K214 av m. fl. (c) kritiserastillämpningen av bestämmelserna i 4:10 om utskottsminoritets rätt att fåtill stånd ytterligare utredning (yrkande 2). Motionärerna menar att det hållerpå att etableras en praxis där utskottsmajoriteten i sak inte anger några andraskäl än brådska med beslutet för att avslå en minoritets begäran om ytterligareutredning. Motionärerna föreslår ett tillägg till RO 4:10 andra stycket somuppställer ett krav pä motivering i sak från utskottsmajoritetens sida om dengår emot minoriteters krav på utredning. Gällande utformning av RO 4:10 Enligt RO 4:10 kan utskott begära in upplysningar ochyttranden från statliga myndigheter. Om minst en tredjedel av ledamöterna i ettutskott vid behandlingen av ett ärende begär det, skall utskottet föranstaltaom sådan utredning, såvida det icke finner att därmed förenat dröjsmål medärendets behandling skulle leda till avsevärt men. Möjligheten för en utskottsminoritet att fä till ståndutredning inom utskottet tillkom på initiativ av grundlagberedningen.Utskottsmajoritetens möjlighet att motsätta sig utredning, om denna medfördröjsmål med ärendets handläggning i och detta dröjsmål leder tillavsevärt men, skulle enligt grundlagberedningen vara en spärr mot missbruk.Avsevärt men kunde enligt beredningen föreligga t. ex. när ett brådskande ochviktigt beslut försenades. För detfall att en framställning frän en minoritet om yttrande inte skulle 27 vidarebefordrasav utskottet till myndigheten därför att obehörigt dröjsmål KU 1985/86:30skulle bli följden, borde utskottet enligt grundlagberedningen sedermera ibetänkandet i ärendet ange skälen för detta sitt ställningstagande. Med stöd av RO 4:10 kan ett riksdagsutskott också beslutaom lagrädsremiss. Grundlagberedningen ansåg att minoritetsbefogenheten inteskulle omfatta lagrådsremisser. Beredningen hänvisade härvid till att lagrådetskompetens sträckte sig över hela lagstiftningsfältet och att därför en .befogenhet också för en minoritet att påkalla lagrådets bistånd skulle kunnaleda till en oacceptabel ökning av lagrådets arbete. Grundlagberedningensförslag om att begränsa minoritetsbefogenheten beträffande lagrådsremisser blevdock inte genomfört. Pä initiativ av rättighetsskyddsutredningen (SOU 1978:34)genomfördes fr. o. m. nya regler om remittering avlagförslag till lagrådet. Möjligheten för en utskottsminoritet att fä tillstånd lagrådsremiss betraktades av rättighetsskyddsutredningen vid sidan avregeringens skyldighet att motivera varför lagrådet ej hörts som en garantiför att de nya reglerna om lagrådsremiss skulle tillämpas lojalt. behandling och pågående: utredning behandlade tre motionersom gällde minoritetsskyddsfrågor. I en partimotion från moderatasamlingspartiet hade då tagits upp frågor om sådana förändringar avminoritetsskyddet i regeringsformen och riksdagsordningen som återaktualiserats i motion K207, yrkande 14. I en motion från företrädare förcentern framfördes samma krav på ändring i RO 4:10 som föreslås i motionK214, yrkande 2. Tillämpningen av RO 4:10 togs upp också i en motion frånfolkpartihäll. Enligt den motionen borde frågan övervägas närmare. Utskottet (KU 1984/85:36) konstaterade attfolkstyrelsekommittén enligt dess direktiv var oförhindrad att ta upp de frågorsom väckts i motionerna. Utskottet förklarade sig utgå ifrån att frågorna ocksåskulle behandlas i kommittén. Enligt utskottets mening var det önskvärt attkommittén i det sammanhanget också tog upp frågan om det skall finnas ettminoritetsskydd också när det gäller yttranden mellan utskott. Motionerna besvarades med vad utskottet anfört rörande detpågående utredningsarbetet. I ett särskilt yttrande (c, m, fp) till betänkandetbetonades angelägenheten av att folkstyrelsekommittén snabbt skulle ta uppfrågan och försöka uppnå en lösning som bättre tillgodoser utskottsminoritetensintresse. Mandatperioder, valdagar, m. m. I motion K207, yrkande 13, av m.fl. (m)hemställs att uttalar sig för att fyraåriga mandatperioder och skilda valdagar för riksdags- och kommunalval bör införas. Enligt motion K218, yrkande 1, av () bör hos regeringenbegära förslag om ändring i grundlagen så att skilda valdagar och KU1985/86:30 fyraåriga mandatperioder införs. I motion K610 av m. fl. (fp) hemställs attriksdagen hos regeringen begär att folkstyrelsekommittén lämnar förslagom införande av skilda valdagar (yrkande 3) och fyraåriga mandatperioder(yrkande 4). Frågan om ändrad tidpunkt för kyrkofullmäktigeval tas uppi motion K713 av och (båda s). Enligt motionärernaborde valdeltagandet vid val till fullmäktigeförsamlingar ökaom dessa valdes som övriga val. Enligt folkstyrelsekommitténs direktiv är det en centraluppgift för kommittén att utreda förutsättningarna för en förlängning avmandatperioderna. Kommittén bör enligt direktiven (dir. 1984:23) försöka skapaförutsättningar för att det skall bli möjligt att uppnå bred politisk enighet ifrågan. Också frågan om den gemensamma valdagen, som enligt direktiven harsamband med den förstnämnda frågan, skall behandlas av kommittén. Beträffande den fråga som tas upp i motion K713 framhållsi folkstyrelsekommitténs direktiv att frågor om de kyrkliga valen har ett närasamband med frågorna om mandatperiodens längd och den gemensamma valdagen förriksdagsval och kommunalval. Enligt direktiven är det angeläget att kommitténöverväger på vilket sätt man kan främja ett ökat deltagande i valen tillkyrkofullmäktige. Frågorna om mandatperiodens längd och den gemensammavaldagen för riksdagsval och kommunalval behandlades av utskottet senast ibetänkandet KU 1984/85:36 med anledning av dä väckta motioner (m, fp).Utskottet uttalade att frågorna skulle komma att behandlas i folkstyrelsekommitténsfortsatta arbete. Utskottet ansåg att inte borde föregripa utredningsarbetetgenom uttalanden eller tillkännagivanden i dessa frågor till regeringen.Motionerna ansågs besvarade genom vad utskottet anfört om det pågåendeutredningsarbetet. I motion K213 av m.fl. (vpk) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att pågåendeutredningsarbete bör ha inriktningen att den nuvarande 4-procentsspärren vidval till slopas. Enhgt motion K218, yrkande 2, av () börsystemet med 4-procentsspärren avvecklas. Enligt motionen skulle alltför kraftiga margi naleffekter i mandatfördelningen kunna undvikas om nuvarande riksspärr på 29 ** 1985/86. ersattes med en intrappning:iskala, som kunde börjavid förslagsvis KU 1985/86:30 eller eventuellt vid något lägre nivå. Ett sådant system skulle enligt motionären göra valsystemet smidigareoch leda till en ökning av demokratins intensitet och effektivitet. Pågåendeutredning och tidigare behandling Frågor rörande 4-procentsspärren ligger inomfolkstyrelsekommitténs uppdrag. Enligt kommittédirektiven (dir. 1984:23) bördet finnas en småpartispärr i valsystemet på den nuvarande nivån. Denna spärrbehöver enligt direktiven inte ha just den utformning som den har förnärvarande. I tilläggsdirektiv (dir. 1984:44) har kommittén fått i uppdrag attpröva bl. a. frågan om åtgärder som syftar till att förhindra attsmäpartispårren kringgås. Utskottet behandlade i betänkande KU 1984/85:36 enmotion (vpk) med samma yrkande som i motion K213. Utskottet hänvisade tillfolkstyrelsekommitténs arbete och ansåg motionen vara besvarad härmed.Riksdagen följde utskottet. I motion K304 av m. fl.