bet · G901JoU9 · 1985-12-31 00:00:00 — Utöverinförandet av ett lönsamhetskriterium i de allmänna målsättningarna innebär imotionen föreslagna ändringar i skogsvärdslagen i huvudsak följande. Föreskrifter om anläggning av ny skog bör endast gällaföreskrifter om lägsta godtagbara föryngringsresultat. Föreskrifter bör inte få lämnas vad avser användning av skogsodlingsmaterial. Begränsningar i rätten att med dela förhandsbeslut föreslås. Anmälningsskyldigheten vid avverkning av skog bör endast gälla inom omräden där särskilda naturvärds- eller miljö hänsyn bör tas. Lagens bestämmelse om hänsynstagande till naturvärden 17 bör görasmindre detaljerad. Vissa begränsningar i ansvarsbestämmelserna JoU1985/86:9 föreslås. Slutligen föresläs att lagens bestämmelser omavverkningsskyldighet, röjnings- och gallringsskyldighet, skyldighet att haskogsbruksplan samt skyldighet att hushälla med den äldre skogen skall slopas., Utskottet vill erinra om att en grundtanke i gällandeskogsvärdslagstift-ning är att skogen skall skötas sä att den varaktigt ger enhög och värdefull virkesavkastning. Både kravet på kvalitet och kravet på högvolymproduktion skall således tillgodoses. I propositionen (1978/79:110) omriktlinjer för skogspolitiken m. m. betonades att kraven pä den enskildeskogsägaren givetvis inte får drivas för långt. De måste alltid vara rimliga.När samhället ställer upp krav pä skogsproduktion måste de sålunda anpassasbåde till de biologiska förhållandena och till allmänna och enskilda intressen. har med stöd av skogsvärdslagen ochskogsvårdsförordningen meddelat föreskrifter och allmänna krav om bl. a.anläggning av ny skog. Dessa föreskrifter och krav innebär att vissa minimikravställts upp avseende tillfredsställande äterväxt. I det avseendetöverensstämmer sålunda lagstiftningen med motionärernas ändamål. Skogsvärdslagstiftningens regler om skogsodlingsmaterialär av grundläggande betydelse för att uppnå lagens målsättning om högproduktion av värdefullt virke. Regleringen av användningen avskogsodlingsmaterial är motiverad främst av att det inhemskaskogsodlingsmaterialet i likhet med det importerade inte är lämpligt attanvändas pä alla marker inom landet. Vidare kan en ensartad användning av ettvisst skogsodlingsmaterial inom ett område leda till omfattande skador omskogen angrips av insekter, svampar eller någon växtsjukdom. Utskottet vill vidare erinra om att skogsvårdslagens kravpä avverkningsanmälan inte bara är av stor betydelse när det gällerutformningen av regler för skogsbrukets hänsynstagande till naturvården utanbidrar också väsentligt till att underlätta skogsvårdsstyrelsernasrådgivnings- och tillsynsverksamhet. Härigenom kan enkla och mindreresurskrävande arbetsrutiner tillämpas, vilket är väl i linje med motionärernasönskemål om skogsvårdsmyndighetens verksamhet. Enligt utskottets uppfattning skulle ett bifall till de imotion 1984/ 85:2038 (m) framförda förslagen innebära en principiell omläggningav skogspolitiken i väsentliga avseenden. Utskottet finner av bl. a. de skälsom anförts att föreliggande motion inte ger utskottet anledning attföreslå någon ändring av nu gällande bestämmelser i skogsvärdslagen. Utskottetanser det tvärtom angeläget att i detta sammanhang slå fast att de grundläggandeprinciper som var vägledande skogspolitiska beslut alltjämt ägersin fulla giltighet. Med anledning härav och med hänvisning till vad i övrigt idet föregående anförts i frågan avstyrker utskottet motion 1984/85:2038 (m). Ökat tillvaratagande av svamp Enligt motion 1984/85:2027 av () börriksdagen under stryka vikten av att främja ett ökat tillvaratagande av svamp. Motionären framhåller att satsningar på att tillvarata svamp på ett sätt som exempelvis I sker iFinland kan bli ett värdefullt komplement för enskildas möjlighet att JoU1985/86:9 bo kvar i bygder med dålig arbetsmarknad. Enligt uppskattningar som gjorts av avdelningen förlandskapsvård vid producerar den svenska skogenärligen matsvamp (medelproduktion 1975 1977). Produktionenper hektar skogsmark beräknas uppgå till matsvamp (friskvikt). Variationernaär stora från är till är. Man beräknar att av svampen tas tillvara. Frågan om utnyttjande av den naturresurs som vildväxandebär och svamp utgör har behandlats av . a.har skattefrihet införts för intäkter . av bär ochsvampplockning, för att främja tillvaratagande av viktiga naturtillgångar. Med anledning av motioner i ämnet har utskottetunderstrukit att svamp och bär är naturresurser som borde tas till vara istörre utsträckning. Utskottet har framhållit att bär och svamp kan plockasunder kortare perioder av året och knappast kan ge upphov till full sysselsättningför mer än ett begränsat antal personer. Däremot kan bär- och svampplockningutgöra ett värdefullt komplement till sysselsättningen och ekonomin iglesbygderna och bidra till folkhushållet. Framför allt har verksamhetenbetydelse som fritidssysselsättning. Vidare har framhållits att åtskilligainsatser gjorts för att stimulera till ökat tillvaratagande av bär och svamp.Skolöverstyrelsen harsålunda tagit fram kursplaner som syftar till attåstadkomma förbättring av utbildningsresurserna när det gäller kompletterandeglesbygdsnäringar, bl. a. bär- och svamphantering. Utskottet har betonat detangelägna i att informations- och upplysningsverksamheten fortsätter för attmöta intresset frän allmänhetens sida. Med hänsyn till de insatser som görs avolika samhällsorgan har utskottet emellertid funnit att syftet med behandlademotioner i väsentlig utsträckning borde bli tillgodosett utan någon ytterligareåtgärd frän sida (senast JoU 1983/84:9). Utskottet anser med hänsyn till tidigare gjordariksdagsuttalanden i ämnet att motion 1984/85:2027 (c) bör kunna lämnas utanytterligare åtgärd frän sida. 1. beträffandebevarandet av fjällnära skogar attriksdagen lämnar motionerna 1984/85:363, 1984/85:372 yrkande 6, 1984/85:1403och 1984/85:2606 yrkandena 1 och 4 utan ytteriigare åtgärd, 2. beträffandenaturvårdshänsyn i skogsbruket, m. m. attriksdagen lämnar motionerna 1984/85:372 yrkandena 10 och 12, 1984/85:447 och1984/85:2046 utan ytterligare åtgärd, 3. beträffandekemisk lövslybekämpning att avslår motion 1984/85:884, 4. beträffandeanvändande av vegetabilisk smörjolja inom skogsbruket attriksdagen lämnar motion 1984/85:1388 utan ytterligare åtgärd, 19 5. hetTäffandeskogsvårdslagstiftningen JoU 1985/86:9 att avslårmotion 1984/85:2038, 6. beträffandeökat tillvaratagande av svamp attriksdagen lämnar motion 1984/85:2027 utan ytterligare åtgärd. Stockholmden På jordbruksutskottets vägnar Närvarande: (), (),i (), (), (), MartinSegerstedt (s), (), (), (), (), (), (), JohnAndersson (vpk), () och (). 1.Bevarandet av fjällnära skogar (mom. 1) LarsErnestam och (båda fp) anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 12 som börjarmed "De åtgärder" och slutar med "sida" bort haföljande lydelse: De åtgärder som i olika avseenden vidtagits eller somytterligare planeras är givetvis ägnade att i stor utsträckningtillgodose syftet med föreliggande önskemål i motion 1984/85:372 av BengtWesterberg m. fl. (fp). Till följd av såväl arbetstekniska söm finansiella skälkan dock befaras att det kommer att ta åtskillig tid innan den pågåendemarkanvändningsplaneringen kan slutföras. Detta gör det angeläget att redan nuvidta särskilda åtgärder för att ytterligare säkerställa bevarandet av fleravärdefulla skogsområden i de fjällnära trakterna. Som anförs i motion 1984/85:372 får vi inte för marginellavirkeskvantiteters skull offra våra värdefullaste fjällskogar. Områden avstort värde för naturvård och rennäring måste bevaras. Skogsbruk i dessa skogarär i allmänhet olönsamt. Sysselsättnin-g och avkastning i skogsbruket kan ökasgenom intensifierad skogsvärd pä övriga skogsmarker. Enligt utskottets uppfattning är det nu angeläget att iförsta hand säkerställa dé orhråden om vilka överenskommelse träffats, genominrättande av naturreservat. Marken bör överföras från domänfonden tillnaturvärdsfonden. Detta bör ske utan att ersättning utgår. Även beträffande de områden som inte omfattas avinventeringen bör stor återhållsamhet gälla. I avvaktan på ett säkerställandeprogram bör någ ra avverkningar inte ske om naturvårdens eller rennäringens företrädare motsätter sig dessa. Det måste vidare slås fast att skogsavverkning inom s. k. obrutna fjällområden inte skall tillåtas. bör med anledning av nu behandlad motion göra ett uttalande med denna innebörd. ner synesej påkalla någon ytterligare åtgärd frän sida i föreva- JoU1985/86:9 rande del. (a'e'/5 utskottets hemställan undermom. I bort ha följande lydelse: 1. beträi'(ande bevarandet av fjällnära skogaratt med anledning av motion 1984/85:372 yrkande 6 samt med avslag påmotionerna 1984/85:363, 1984/85:1403 och 1984/ 85:2606 yrkandena 1 och 4 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Bevarandet av fjällnära skogar (mom. 1) och (båda c) anser att de/s den del av utskottets yttrande pä s. 12 som börjarmed "De åtgärder" och slutar med "sida" bort haföljande lydelse: De olika åtgärder som från olika håll redan satts in ellersom ytterligare planeras är i och för sig att hälsa med tillfredsställelse. Idetta sammanhang finns det dock anledning för att understryka vissasynpunkter som enligt utskottets mening bör särskilt beaktas i det fortsattaplaneringsarbetet. a. framhålls i motion 1984/85:2606 av . (c) finns det ingen anledning att bestrida att varje form avrestriktioner när det gäller skogsbruket givetvis kan medföra problem när detgäller sysselsättningen inom området. I och för sig är det emellertid intenödvändigt att ett återhållsamt skogsbruk av det slag utskottet förordatbehöver orsaka en minskad sysselsättning. Ett visst bortfall avavverkningsåtgärder kan sålunda kompenseras genom ökade insatser i fråga omskogsvärdsälgärder. En tillämpning av sådana mer smäskaliga skogsbruksmetodermåste vara grundläggande för det fortsatta arbetet i fjällskogsområdet. Vidarebör utredas hur en naturvärdsgräns på biologiska grunder kan upprättas,ovanför vilken inget storskaligt skogsbruk bör bedrivas. Inrättandet av ensådan gräns kräver en noggrann utredning. En stark begränsning av avverkningenovanför gamla skogsodlingsgränsen bör ske i väntan pä utredningens färdigställande. Vad utskottet anfört med anledning av motionerna1984/85:1403 (c) och 1984/85:2606 yrkandena 1 och 4 bör som sinmening ge regeringen ti}l känna. Övriga i denna del behandlade motionsyrkandensynes inte påkalla någon ytterligare åtgärd. f/e/.r utskottets hemställan undermom. I bort ha följande lydelse: 1. beträffande bevarandet av fjällnära skogaratt med anledning av motionerna 1984/85:1403 och 1984/ 85:2606yrkandena 1 och 4 samt med avslag pä motionerna 1984/ 85:363 och 1984/85:372yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Naturvärdshänsyni skogsbruket, m. m. (mom. 2) LarsErnestam och (båda fp) anser att dels dendel av utskottets yttrande som pä s. 13 börjar med "Utskottet vill" och pä s.15 slutar med "sida" bort ha följande lydelse: 21 Utskottet delar den i motion 1984/85:372 av BengtWesterberg m. (fp) JoU 1985/86:9 framförda åsikten att det nu är nödvändigtatt en utvärdering görs av bestämmelserna om naturvårdshänsyn och att en skärpningav bestämmelserna kommer till stånd. Det behöver inte nödvändigtvis innebäraändringar i paragraferna i skogsvårdslagen. Snarare gäller det de förordningaroch föreskrifter som utfärdas utifrån lagen. Den nu flytande gränsen för närersättning skall utgå måste preciseras. Om mer omfattande inskränkningar krävsfår reservatsbildning ske. Enligt utskottets mening bör en utredning i frägantillsättas. Vad utskottet här anfört med anledning av motion 1984/85:372yrkande 10 och 1984/85:2046 bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Som anförs i motion 1984/85:372 (fp) har de s. k.5:3-skogarna kommit att diskuteras. 5:3-skogar är omrädensom inte utnyttjas tillräckligt effektivt ur skoglig synvinkel.Intressekonflikt uppstår i de fall dessa omräden också har betydande intressefrän natur- och friluftssyn-punkt. Olika tvångs- och stimulansåtgärder harinförts för avverkning och insatser i syfte att Öka skogsproduktionen i dessaområden. Utskottet ifrågasätter inte behovet av ökade skogligainsatser. Det är dock ytterst angeläget att detta program genomförs sä atttillräcklig hänsyn tas till naturvård och friluftsliv. Så sker inte förnärvarande. Det krävs inventeringar av skyddsvärda områden som bör finansierasinom ramen för de anslag som utgår för skogsvärd. Dessutom krävs klarainstruktioner till skogsmyndigheterna som förhindrar att för naturvårdenvärdefulla 5:3-skogar avverkas innan inventeringarna slutförts och bedömts.Under de närmaste åren bör bidrag endast utgå för barrdominerade skogar. Stödettill skogsbruket bör utformas så att det inte utgår till beredskapsarbeten ochskogsbruksåtgärder som strider mot starka naturvårdsintressen. Denna principhar sin betydelse när det gäller 5:3-skogarna och fjällskogarna, dikning avvåtmarker m. m. Principen att skogsbruket självt bör finansiera sådananaturvårdsinsatser som i ett långsiktigt perspektiv är till nytta också förskogsbruket bör slås fast. dels utskottets hemställan undermom. 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande naturvårdshänsyn i skogsbruket,m. m. att med anledning av motionerna 1984/85:372 yrkandena 10 och 12och 1984/85:2046 samt med avslag på motion 1984/85:447 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Kemisk lövslybekämpning (mom. 3) i , och (alla m) anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjarmed "Vid föregående" och på s. 16 slutar med "avstyrksdärför" bort ha följande lydelse: Som framgår av motion 1984/85;884 av ()har den beslutade lagen om spridning av bekämpningsmedel över skogsmark fått en mycket rigorös och stelbent tillämpning som är ägnad att välla bety- 22 dande olägenheterför vår skogsnäring. Inom ett stort antal kommuner har JoU 1985/86:9totalförbud införts mot spridning av bekämpningsmedel över skogsmark. I andrakommuner har tillstånd till spridning medgivits i varierande utsträckning. Enrättstillämpning, som skiftar från den ena kommunen till den andra, är givetvisi hög grad otillfredsställande. Många markägare med skogsinnehav inom fleraangränsande kommuner ställs exempelvis inför stora svårigheter i sinnäringsutövning, och de har inga möjligheter att ernå rättelser genom besvär. Utskottet finner mot bl. a, nu angiven bakgrund i likhetmed motionärerna starka skäl för att den är 1983 beslutade spridningslagengörs till föremål för en omprövning i syfte att eliminera i det föregåendepåpekade olägenheter. Vad utskottet anfört bör som sin mening geregeringen till känna. dels utskottets hemställan under mom. 3 bort ha följandelydelse: 3. beträffande kemisk lövslybekämpning att riksdagenmed anledning av motion 1984/85:884 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, Användande av vegetabilisk smörjolja inom skogsbruket(mom. 4) (), i (), LarsErnestam (fp), (), (), LennartBrunander (c) och () anser att dels den del av utskottets yttrande pä s.l7 som börjar med"Enligt utskottets" och slutar med "ytterligare åtgärd"bort ha följande lydelse: Enligt utskottets uppfattning är det angeläget medfortsatta insatser pä förevarande område i syfte att komma till rätta med deproblem som nuvarande användning av mineraloljor inom skogsarbetet orsakar ifråga om miljö och människor. En övergång till användning av vegetabiliskaoljor som smörjmedel m. m. inom skogsbruket är som nämnts ett sätt attkomma bort från nuvarande olägenheter, men givetvis bör även andra vägar kunnaprövas. Utskottet vill i detta sammanhang bl. a. peka pä att vissa rön undersenare tid tyder pä möjligheter att utnyttja en biologiskt nedbryt-barmineralolja för ändamålet. Utskottet vill för sin del framhålla vikten av attregeringen samt berörda myndigheter och forskningsorgan följer utvecklingen ochvidtar de initiativ som kan befinnas erforderliga i frågan. bör somsin mening ge regeringen till känna vad utskottet med anledning av motion1984/85:1388 (c) anfört. dels utskottets hemställan under mom. 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffande användande av vegetabilisksmörjolja inom skogs bruket attriksdagen med anledning av motion 1984/85:1388 som sin me ning ger regeringen till känna vad utskottet anfört,' 23 6.Skogsvårdslagstiftningen (mom. 5) JoU 1985/86:9 i , och (alla m) anser att dels den del av utskottets yttrande som pä s. 18 börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "motion 1984/85:2038(m)" bort ha följande lydelse: Utskottet delar den i motion 1984/85:2038 av m. fl. (m) uttryckta uppfattningen att den nuvarande situationen fördet svenska skogsbruket inte är tillfredsställande. Antalet lagar,författningar, råd och anvisningar har blivit så stort, att regelsystemet intelängre kan överblickas av en majoritet av landets skogsägare. I stället för attstimulera till ökad aktivitet i skogsbruket har komplexiteten i regelsystemetlett till minskad aktivitet hos många skogsägare. Som motionärerna anför är den ovan beskrivna situationensä mycket mera anmärkningsvärd som skogsbruket och skogsnäringen under hela1900-talet visat en mycket god utvecklingskraft. Det är endast under någotenstaka år som virkestillgången varit otillräcklig för industrins behov ochdetta kan i och för sig ha mänga olika och förklarliga orsaker. Det torde intevara en överdrift att säga att det svenska skogsbruket under innevarandeårhundrade genomgått en utveckling som internationellt sett gett den svenskaskogsnäringen en placering bland de mest framgångsrika i världen. mening har denna för landet synnerligen värdefulla utveckling byggtpä enskilt initiativ och skett trots och inte tack vare det regelsystem somefter hand kommit att belasta näringen. Den mångfald som präglar detsvenska skogsbruket är ett resultat av ett stort antal enskilda skogsägaresinsatser, präglade av deras olika idéer och synpunkter. Utskottet befarar liksom motionärerna att nuvarandetillstånd med långtgående reglering av skogsbruket kan leda till minskadaktivitet och minskat engagemang i skogsbruket till stor skada för näringen ochdärigenom naturligtvis även för hela värt samhälle. Denna tendens måste, sommotionärerna anför, nu ändras. Regelsystemet, i första hand skogsvärdslagen,måste förenklas. Huvudsyftet med denna lag bör vara att vägleda skogsägarentill god skogsvärd och resurstillväxt och därmed till framtida ökad avkastningoch framtida ökad samhällsnytta. Lagen bör därför principiellt ha sinutgångspunkt i skogen som naturresurs och söka utveckla denna. Lagen haralltså långsiktiga syften. Däremot bör lagen inte innehålla sådana moment somgallrings- och slutavverkningsplikt som närmast berör virkesmarknad ochråvaruförsörjning till skogsindustrin. Skogsvårdslagen är enligt utskottets mening dels nödvändigsom skydd mot exploatering, dels ett stöd för långsiktig utveckling. Dessaallmänna synsätt leder till att de centrala momenten i en skogsvårdslag börvara åter-beskogning efter avverkning, naturvårdshänsyn och skydd mot för tidigavverkning. Därjämte är ett lönsamhetskriterium nödvändigt. Samhället skall ejkunna tvinga till åtgärder som är ekonomiskt olönsamma, t. ex. alltförintensivt skogsbruk i dåliga avsättningslägen eller pä svaga bonite-ter. I och försig skulle detta kunna vara tillräckligt som en utgångspunkt för 24 en ny ochförenklad skogsvårdslagstiftning. Utskottet vill emellertid föror- JoU1985/86:9 dåden i motion 1984/85:2038(m) valda vägen och av praktiska skälföreslå vissa stegvisa förändringar. Enligt utskottets mening bör skogsvärdslagen nu reformerasi förenklande riktning. De vägledande principerna bör härvid vara förenkling,avbyrå-kratisering, förbilligande och avschablonisering. De förslag till ändringar av vissa stadganden i skogsvärdslagensom föreslås i motionen finner utskottet motiverade och väl ägnade att fyllaovan angivna syfte. bör begära att regeringen lägger framförslag om ändring i skogsvårdslagen (1979:429) i enlighet med motion1984/85:2038 (m). Vad utskottet här anfört bör som sin mening geregeringen till känna. e/5 utskottets hemställan undermom. 5 bort ha följande lydelse: 5. beträffande skogsvdrdslagstiftningen attriksdagen med anledning av motion 1984/85:2038 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om förslag till lag om ändring iskogsvårdslagen (1979:429), Bevarandetav fjällnära skogar (mom. 1) (vpk) anför: I ett särskilt yttrande till utskottsbetänkandet (JoU1984/85:20) om bevarandet av fjällnära skogar anförde jag att jag i stort settanslutit mig till de överväganden som utskottet gjort beträffande avverkning m.m. i de fjällnära skogarna. Jag redovisade i det särskilda yttrandet minmening att de åtgärder som utskottet föreslog inte var till fyllest och att etttillräckligt beslutsunderlag för ett ställningstagande till markanvändningen idessa områden inte dä förelåg. I yttrandet redogjorde jag för vad somytterligare borde utredas och då det inte var möjligt att då fä gehör för dessasynpunkter i utskottets uttalande, skulle jag återkomma till medförslag. De i det särskilda yttrandet redovisade förslagenframfördes i motion 1984/85:363, väckt under den allmänna motionstiden. Dennamotion behandlades inte under det förra utan uppsköts till detinnevarande. från det att motionen väcktes har en rad åtgärder ochplaneringsarbeten vidtagits och påbörjats, vilket framgår av utskottsbetänkandet. Av den anledningen anser jag det inte meningsfullt att nureservera mig för de förslag som framförs i motion 1984/85:363 utan kommer attnoggrant följa utvecklingen på området. Naturvårdshänsyni skogsbruket, m. m. (mom. 2) och (båda c) anför: I motion1984/85:447 av och (båda c) förordasatt man i 5 § första stycket 3. skogsvårdslagen tillfogar orden "såvi- 25 da ickesärskilda skäl föreligger". Genom en sådan komplettering av lagtex- JoU1985/86:9 ten vinner man att den enskilde skogsägaren har lätt att förstå attom han bara har rimliga skäl för sitt sätt att sköta sin skog så kan hanmotsätta sig kravet om anläggande av ny skog. En sådan text ger också demyndigheter som har att svara för naturvården en möjlighet att hänvisa till denaktuella lagtexten för att stoppa icke önskvärd gallring eller röjning av5:3-skogar. I likhet med motionärerna menar vi att storskogsbruket redan har såstora ytor till sitt förfogande att det inte finns anledniiig att reduceramöjligheterna för de mindre skogsägarna att arbeta på sina skogar på hävdvunnetoch för miljön skonsamt sätt. Även om vi inte anser att nuvarande lagstiftningger ett skydd som är helt tillfredsställande har vi denna gäng på skäl somanförts i utskottsbetänkandet avstått från att nu yrka en direkt lagändring.Skulle utvecklingen visa att trycket mot de s. k. 5:3-skogarna trots alltskulle bli för hårt får vi återkomma till i denna fråga. Skogsvårdslagstiftningen (mom. 5) och (båda c) anför: Utskottet har ansett det angeläget att slå fast att degrundläggande principer som var vägledande skogspolitiska beslutalltjämt äger sin fulla giltighet. Ett bifall till de i motion 1984/85:2038 (m)framförda förslagen skulle som utskottet framhåller i sitt yttrande innebära enprincipiell omläggning av sagda skogspolitik i väsentliga avseenden. Vi hardärför inte kunnat tillstyrka de i motionen föreslagna lagändringarna. Detinnebär givetvis inte att vi har något principiellt emot förenklingar ochavbyråkrati-seringar inom skogsvårdslagstiftningens ram. Enligt vår mening kanexempelvis ifrågasättas om inte de bestämmelser om avverknings- och gallringsskyldighetoch om obligatoriska skogsbruksplaner som infördes genom 1983 årsriksdagsbeslut kunde vara i behov av en översyn. Dessa frågor torde emellertidfå lösas i annat sammanhang.