bet · G901KU25 · 1985-12-31 00:00:00 — Enligt 4§förordningen utkommer SFS , om inte särskilda skäl föranleder annat.Om regeringen har utnyttjat sin möjlighet att kungöra författning i annanförfattningssamling än SFS eller i någon annan publikation, skall enligt 5 §ennotis om detta införas i SFS så snart det lämpligen kan ske. Utredningen om författningspublicering föreslog i sittbetänkande (SOU 1970:48) att i lagen om kungörandeav lagar och andraförfattningar skulle tas in en bestämmelse av innebörd att författning, KU1985/86'25 ominteannat framgick av den, skulle träda i kraft efterdet att den Bil B 6 getts ut frän trycket. Departementschefen (prop.1975/76:112) framhöll emellertid att det i författningar som tas in i SFSregelmässigt på något sätt anges när författningen träder i kraft. Denfyraveckorsregel som gällde då inget annat angavs hade enligtdepartementschefen spelat ut sin roll och borde därför upphävas. I ställetborde med avseende på alla författningar föreskrivas i lag att det skall framgåav författningen när den träder i kraft. En sådan ordning var enligtdepartementschefen väl motiverad från rättsäkerhetssynpunkt. Vid riksdagsbehandlingen underströks i flera motionervikten av att en författning kan nå sina adressater föreikraftträdandet. Med anledning härav uttalade (KU1975/76:51 s. 8) följande: Utskottet kan instämma med motionärerna när det gällervikten av att planeringen av författningsutgivningen sker med beaktande avinformationsfrågorna. Som allmän riktlinje bör härvid gälla att en författningskall träda i kraft först efter erforderligt rådrum för information om författningensinnehåll m. m. Utskottet förordar att planeringen av arbetet med nya lagar Ochandra författningar sker med utgångspunkt i att om möjligt minst fyra Veckorbör förflyta mellan en författnings kungörande och dess ikraftträdande. Ärdetta ogörligt bör helst åtminstone skilja kungörandet ochikraftträdandet. Kortare tid än bör endast kunna komma i fråga iundantagsfall. Till de absoluta minimikraven hör att en författning skallkungöras på ett sådant sätt att möjlighet föreligger för envar som berörs avförfattningen att ta del av författningens innehåll innan den träder i kraft.Vad utskottet sålunda uttalat gav riksdagen.regeringen till känna (rskr.1975/76:362). Statsrådsberedningen har i en den 6 december 1976dagtecknad promemoria Om rutinerna vid handläggningen av regeringsärendena m.m.beträffande ikraftträdandetiden förklarat sig förorda att den då gällandeallmänna minimitiden av mellan kungörandet (dvs. utkomstdagen fråntrycket) och ikraftträdandet förlängs med och understrukitatt denna "tvåveckorsfrist" skall anses som en minimitid. Om möjligtborde tiden vara längre och - liksom - ikraftträdandet sättas till enbestämd dag. 11976/granskningsbetänkande (KU 1976/77:44)framhöll utskottet att behovet av information om en författning självfallet varierade beroende på ämnet för författningen. Så t. ex. pekade utskottet på att s. k. beredskapsla gar, t. ex. förordnande om prisstopp, för att vara effektiva måste ges ' omedelbar verkan och att detsamma ibland kunde vara förhållandet med skattelagstiftning. I vissa fall var vidare informationsfaktorn mindre betydel sefull. Detta var t. ex. fallet med ändringar i verksinstruktioner och liknande förordningar. Utskottet underströk slutligen vikten av att en så obestämd ikraftträdandebestämmelse som att frågan överlämnas till regeringens avgörande inte kom till användning annat än i undantagsfall och när det av 263 alldelesspeciella skäl var motiverat. KU 1985/86:25 I 1977/granskningsbetånkande (KU 1977/78:35)konstaterade . B 6 utskottet bl. a. att den av statsrådsberedningenrekommenderade tvåveck-orsfristen mellan utgivning och ikraftträdande hadeiakttagits för merparten av författningarna. av författningarna hadedock utkommit än före ikraftträdandet. Detta föranleddeutskottet att understryka vikten av att informationskravet tillgodosågs genotnatt erforderlig tid fick förflyta mellan utgivningen och ikraftträdandet. 11978/granskningsbetänkande (KU 1978/79:30)noterade utskottet att nästan en fjärdedel av författningarna utkommit fråntrycket eller före ikraftträdandet. Dettakunde enligt utskottet inte anses tillfredsställande. Utskottet förutsatte inom skulle öka ansträngningarna att följa derekommendationer som utfärdats av statsrådsberedningen, nämligen att entidrymd av mellan utkomstdagen och ikraftträdandet i princip skallbetraktas som en minimitid. I 1979/granskningsbetänkande (KU 1979/80:50)konstaterade utskottet att någon förbättring inte skett i förhällande tillföregående år när det gäller antalet författningar som utkommit från trycketsenare än före ikraftträdandet. Av 1 212 publicerade författningarhade 405 utkommit senare än före ikraftträdandet. Omkring 280 avdessa eller närmare en fjärdedel av det totala antalet hade utkomtnit sjudagar- före ikraftträdandet eller . Utskottet underströk därför ånyokraftigt vikten av att i princip minst får förflyta mellan enförfattnings publicering och dess ikraftträdande. Vid granskningen hade vidarenoterats några fall där det inte framgick när författningen träder i kraft.Utskottet framhöll med anledning härav det angelägna i att beträffande samtligaförfattningar iakttas bestämmelsen om att det skall framgå av en författningnär den träder i kraft. I 1980/granskningsbetänkande (KU 1980/81:25)konstaterade utskottet att någon nämnvärd förbättring inte skett i förhållandetill föregående år när det gäller författningar som kommit ut från trycketsenare än före ikraftträdandet. Av 1 143 utgivna författningar hade349 utkommit från trycket senare än t:vå veckor före ikraftträdandet. Av nämndaförfattningar hade ca 240 utkommit före ikraftträdandet eller senare.Rättschefen i statsrådsberedningen påpekade i samband med granskningen att detbeträffande författningar som varit beroende av riksdagsbeslut i många fallinte varit möjligt att utfärda författningen med större tidsmarginal iförhållande till ikraftträdandet beroende på att beslut kommitalltför sent. Utskottet noterade med anledning av påpekandet att det bland de349 författningar som utkommit senare än före ikraftträdandet fanns97 lagar och 47 förordningar beträffande vilka hänvisning skett tillriksdagsbeslut. Utskottet uttalade vidare att det inom bordegöras ökade ansträngningar för att minska förseningen i författningsutgivningensamt att det av rättschefen i statsrådsberedningen gjorda påpekandet skulletas upp i kommande års granskning. Utskottet underströk därvid att denna frågai hög grad hängde samman med tidsplaneringen av propositionsavlämnandet. Någonförbättring i förhållande till föregående år vad gällde antalet 264 författningarsom kommit ut från trycket senare än före KU 1985/86:25ikraftträdandet kunde inte heller noteras beträffande 1981 årsförfattningar. B 6 Av del 374författningar som publicerats i SFSunder 1981 har 426 utkommit s senare än före ikraftträdandet.Bland dessa författningar fanns 137 lagar. Utskottet ansåg sig inte ha underlagför en bedömning i vilken utsträckning förseningarna i dessa fall kunde bero påförseningar i riksdagsarbetet eller på för sent propositionsavlämnande.Flertalet av författningarna var dock förordningar som regeringen utfärdat.Enligt utskottets mening (KU 1981/82:35) kunde i detta hänseende förbättringari författningsutgivningen uppnås genom ökade ansträngningar inomregeringskansliet. Med anledning av att det i ett par fall inte framgick närförfattningen skulle träda i kraft erinrade utskottet på nytt om att det alltidav en författning skall framgå när den träder i kraft. I 1983/granskningsbetänkande (KU 1983/84:30)anförde utskottet att det inte skett någon förbättring i förhållande till tidigare än när detgäller antalet författningar som kommit ut från trycket senare än före ikraftträdandet. Av de 1 127 författningar som publicerades i SFS hade 448 utkommit senare än före ikraftträdandet. Bland dessa författningar fanns 152 lagar. Antalet regeringsförfattningar som utkommit senare än före ikraftträdandet uppgick till 296. ' Hänvisningtill riksdagsbeslut hade skett i 77 fall. Utskottet framhöll i sammanhanget attdet i och för sig skulle vara värdefullt om det av en regeringsförfattningkunde framgå när den har sin grund i ett bemyndigande från . Utskottetförklarade sig emellertid vara medvetet om svårigheterna därvidlag. Under allaförhållanden var det önskvärt att statsrådsberedningen övervägde frågan. Vid granskningen uppmärksammade utskottet att det i ettflertal författningar angetts att de skulle träda i kraft ett visst antalveckor efter det de kom ut från trycket. Enligt utskottets mening borde ommöjligt anges en bestämd dag för författningens ikraftträdande. Vidare hade inågra fall föreskrivits att författningen skulle träda i kraft den dagregeringen bestämmer. Detta förfaringssätt borde användas endast när det pägrund av särskilda omständigheter var motiverat. Utskottet betonadeavslutningsvis det angelägna i att även i samband med antagandet avlagar övervägde om den av regeringen föreslagna ikraftträdandedagen varlämplig. Både för allmänheten och för berörda myndigheter var det, framhöllutskottet, av stor vikt att författningarna gavs ut föreikraftträdandet. I 1984/granskningsbetänkande (KU 1984/85:35)anförde utskottet bl. a. följande: Utskottet kan konstatera att det i förhållande till år1983 skett en viss försämring när det gäller antalet författningar som kommitut från trycket senare än före ikraftträdandet. Av de 1 141författningar som publicerats i SFS har 531 utkommit senare äntvä veckor före ikraftträdandet. Bland dessa finns 221 lagar. Antaletregeringsförfattningar som utkommit senare än föreikraftträdandet uppgår till 306. Bland dessa finns förordningar som utfärdatssamma dag som lagar inom samma ämnesområde eller som på annat sätt har sambandmed riksdagsbeslut. Uttrycklig hänvisning till riksdagsbeslut har skett i 74fall. Beträffandeett femtiotal ytterligare förordningar som kan antas ha samband KU1985/86'25 med riksdagsbeslut finns dock inte sådan hänvisning. I ett stort antal fall har i de är 1984 utgivnaförfattningarna inte angetts bestämd ikraftträdandedag utan i stället angettsatt författningarna skall träda i kraft ett visst antal veckor efter det dekommer ut från trycket. Detta gäller ca 150 författningar av vilka omkring 80 %är förordningar. Vidare har i 14 fall föreskrivits att författningen skallträda i kraft den dag regeringen bestämmer. Det är enligt utskottets mening otillfredsställande att idet närmaste av författningar utkommit senare än föreikraftträdandet. Det kan inte heller accepteras att författningar, som skett i8 fall 1984, kommit ut från trycket efter ikraftträdandedagen. Vidare bör det istörre utsträckning undvikas att ange ikraftträdandetidpunkten till ett visstantal veckor efter det att författningen kommer ut från trycket i stället föratt ange bestämd dag. Utskottet har tidigare understrukit betydelsen av attförbättringar åstadkoms och måste nu ånyo betona angelägenheten av att detgörs ansträngningar i detta hänseende. Som utskottet tidigare uttalat är detgivetvis också angeläget att även i samband med antagandet av lagaröverväger om den av regeringen föreslagna ikraftträdandedagen är lämplig medhänsyn till betydelsen för allmänheten och berörda myndigheter av attförfattningarna skall vara tillgängliga före ikraftträdandet. Med hänsyn till att det i ett förhållandevis stort antalförfattningar överlämnats åt regeringen att bestämma tidpunkt förikraftträdandet vill utskottet erinra om att utskottet vid föregående årsgranskning uttalade, att detta förfaringssätt bör användas endast när det pågrund av särskilda omständigheter är motiverat. Som framgått har en del förordningar samband medriksdagsbeslut utan att detta framgår av förordningarna. Utskottet framhöll isamband med förra årets granskning att det i och för sig kunde vara värdefulltom det av en regeringsförfattning kunde framgå när den har sin grund i ettbemyndigande från . Utskottet pekade på att det förelåg vissasvårigheter härvidlag men ansåg det önskvärt att statsrådsberedningen övervägdefrågan. Denna fråga har också ett samband med frågan om ett särskilt registeröver bemyndiganden i normgivningshänseende som utskottet aktualiserat tidigare(se KU 1983/84:30 s. 30) och där samråd pågår mellan konstitutionsutskottetskansli och statsrådsberedningen. Utskottet avser att inom ramen för detpågående samrådet följa upp frågan om hänvisningar i förordningarna. publicerades 1 123 författningar i SFS. Avunderbilaga till denna PM framgår vilka författningar som utkommit senare före ikraftträdandet. Bilagan upptar 340 författningar. Av dessa utkom195 eller före ikraftträdandet eller efter dennatidpunkt. Bland de författningar som utkommit senare än två veckorföre ikraftträdandet finns 110 lagar. Utfärdande och tryckning av flertalet avdessa lagar kan antas ha skett så snabbt som det varit praktiskt möjligt. Antalet regeringsförfattningar som utkommitsenare än före ikraftträdandet uppgår till 229. Hänvisning till riksdagsbeslut har skett i 59 fall.Därutöver torde ett relativt stort antal förordningar ha anknytning till riksdagsbeslut utan att 266 detta framgår avhänvisning. Antalet förordningar som utkommit från KU 1985/86:25 trycket sammadag som lag i samma ämne, utan att hänvisning gjorts till Bil. B 6riksdagsbeslut, men där ett direkt samband mellan lagen och förordningensåledes kan antas föreligga, uppgår till ca 20. Bland övriga ca 150förordningarförekommer några beslut av regeringen där det inte varit möjligt att iakttasärskilda tidsfrister för ikraftträdandet, t. ex. förordningar rörande prisstopp. Sådanafall där bestämd ikraftträdandedag inte angetts har ökat ytterligare . under år1985.1167 fall har föreskrivits att författningen skall träda i kraft ett visstantal veckor efter det den kom ut från trycket. Av dessa 167 författningarär 125 förordningar. Beträffande 5 lagar har angetts att de skall träda i kraftden dag regeringen bestämmer. Regeringenhar enligt de notiser som införts i SFS i 105 fall utnyttjatmöjligheten att kungöra regeringsförfattningar i annan författningssamling änSFS. Möjligheten att, när synnerliga skäl föreligger, kungöraregeringsförfattningar i annan publikation än författningssamling harutnyttjats i två fall. I dessa fall har publicering skett i SÖ:s Läroplaner. Förteckning över författningar i SFS som utkommitfrån trycket senare än före ikraftträdandet Utkom från trycket Nr i SFS Antal före ikrafUrädandet 94, 95, 98, 99, 100,101, 102, 51 470, 471,472, 473, 474, 475, 476, 477, 478, 479, 480, 482, 483, 484, 485, 486, 487, 488,489, 490, 491, 492, 494, 989, 990,991,992,993,994,995, 996, 999, 1000, 1001,1004, 1005,1006,1007,1008,1010, 1011, 1013, 1015, 1016 före ikraftträdandet 818, 824 före ikraftträdandet 498, 499, 500, 501,502, 503, 41 504, 505,506, 507, 508, 509, 510, 511, 512, 513, 514, 515, 516,517,518,519,520,521, 522, 523,524, 525, 526, 527, 528, 529, 530, 531, 532, 533, 534, 535, 536, 537, 1123 före ikraftträdandet 3,37,38,39,40,41,257,769, 11 770,771,774 före ikraftträdandet 56, 57, 686, 687, 692, 1018, 32 1025,1026, 1027, 1028, 1030, 1031, 1032, 1033, 1034, 1035, 1036, 1037, 1040, 1041,1042, 1043, 1044, 1045, 1046, 1047, 1048, 1049, 1050, 1051, 1052, 1053 före ikraftträdandet 2, 4, 181, 182, 183, 184, 186, KU1985/86:25 Underbil. 55, 71, 96, 97, 121, 255, 256, 348, 366, 376, 538, 539,540, 541, 542, 543, 544, 545, 546, 547, 548, 549, 550, 551, 552, 553, 554, 555,556, 557, 558, 559, 560, 561, 564, 565, 566, 573, 575, 576, 578, 579, 583, 584,585, 747, 750, 753, 834, 858 KU 1985/86:25 Underbil. 123, 192,193, 194, 195, 196, 197, 198, 199, 200, 201, 202, 586, 587, 588, 589, 590, 591,592, 593, 594, 595, 596, 597, 599, 600, 601, 602, 603, 604, 605, 606, 607, 608,609. 612, 613, 614, 615, 616, 617, 619, 666,671,672, 970 620, 621,622, 623, 624, 626, 627, 628, 629, 630, 631, 632, 633, 634, 714 163, 639.641. 643, 644, 647 495,707, 715, 722, 723, 1012, 1054, 1055. 1056, 1057. 1058, 1059, 1060. 1061, 1062,1063, 1064, 1065. 1066, 1067, 1068, 1069, 1070, 1071, 1072, 1075, 1077, 1078.1079, 1080, 1081, 1082, 1084, 1085, 1086, 1087. 5.6,24,28.42.43.70.74,82. 137, 242. 250, 252, 253, 280. 289, 293, 294, 406, 496. 580, 581, 610,611. 674, 698. 708, 754, 775, 822, 861, 1029 Utkom från trycket Nri SFS Antal KU 1985/86:25 10dagar efter ikraffträdandet 140, 141, 142, efterikraftträdandet 1 Propositionsavlämnandettill , m. m. I denna PM behandlas följande frågor; Sedvanliggenomgång av för hållandena baserat på frän kammarkansliet erhållen statistik samt regeringens framlagda propositionsförteckningar. Kammarens statistik i sammandrag framgår i sammanfattningav underbi-lagaI. Tidpunkter för regeringens presskonferenser ompropositioner i förhål lande till resp. propositionsavlämnande till . i (m) har för granskning anmält denna fråga. Statsrådsberedningens rättschef har i en promemoria den 1september 1985 lämnat en redovisning av förhållandet mellan tidpunkt förpropositionsavlämnande och presskonferenser samt fråga om för tidigtoffentliggörande av frågesvar i visst fall. Redovisningen framgår avunderbilaga 2. Propositionsavlämnandetvid slutet av och har aktualiserats av GunnarBiörck i (m). En redovisning av förhållandet har lämnats frånrättschefen i statsrådsberedningen, se underbilaga 2. Regler ochpraxis för avlämnande och offentliggörande av budgetpropositionen har förgranskning aktualiserats av (vpk). Statsrådsberedningen har i underbilaga 3 lämnat ensärskild redovisning av regler och tillämpade principer. Frågan om företrädesrätten till information omregeringspropositioner tas upp i en interpellation (1985/86:108) av GunnarBiörck i (m) . Denna besvarades av statsminister , se underbilaga 4. Frågan om budgetpropositionenstillgänglighet för riksdagsledamöterna har också tagits upp i motion1985/86:K801 av , underbilaga 5. Motionen tar upp frågan mot bakgrundav det förhällandet att uppgifter om budgetpropositionen redovisades imassmedia redan dagen före avlämnandet till den 10 januari 1986.Motionen bereds av särskilda arbetsgrupp för frågan omriksdagens arbetsformer, m.m. Arbetsgruppen kommer attredovisa ärendet för utskottet. KU1985/86:25 Bil. PM angående propositionsavlämnandet till undervåren 1985 Antal avlämnade propositioner 124' Antalpropositioner avlämnade senare än enligt ursprunglig eller reviderad förteckning 54 Totalförsening enligt ursprunglig förteckning Total försening enligt reviderad förteckning Genomsnittligförsening för propositioner avlämnade sena re än enligt ursprunglig förteckning Förseningen har varierat mellan Aviserade men ej avlämnade propositioner 47- Antalavlämnade propositioner som inte aviserats på någon förteckning 23 KU1985/86:25 Underbil. 'Därutöver har 3 propositioner avlämnats under juluppehållet 1984/85. - Varav 8aviserats som ev. eller med särskilt förbehåll. Tidpunktenför avlämnande av propositioner m. m. Inom ramen för sitt årliga granskningsarbete harkonstitutionsutskottet tagit upp några frågor som rör avlämnandet avpropositioner till . Utskottet har i samband därmed bettstatsrådsberedningen om underlag för att belysa följande frågor: Förhållandetmellan tidpunkten för avlämnande av propositioner till och tidpunktenför presskonferenser om propositioner. Möjligheternaatt avlämna propositioner under slutet av ett eller under riksdagenssommaruppehåll. Denkonstitutionella innebörden av regeringens skrivelser till . Med anledning härav lämnas följande uppgifter. 1 Förhållandet mellan tidpunktenfor propositionsavlämnande och tidpunkten för presskonferenser Inom har gjorts en enkätför att undersöka i vad mån det förekommer att presskonferenser ompropositioner hälls innan propositionen har överlämnats till riksdagen.Informationssekreterarna i har ombetts lämna uppgifter omalla propositioner beträffande vilka det har hållits presskonferens.Uppgift har lämnats dels om tidpunkten för överlämnandet av proposition tillriksdagen, dels för presskonferens. Genom enkäten har följande uppgifter inhämtats omförhållandet mellan tidpunkterna för propositionsavlämnande resp. (Några informationssekreterare har upplyst att inga presskonferenser om propositionerhar hållits .) KU1985/86:25 Underbil. 18 1985/86. Dag för press- Dag för avlämnande konferens till KU 1985/86:25 Underbil. Nr 100budgetpropositionen 8jan.' Nr100 " 8jan. Nr 127åtgärder mot luftföroreningar . Nr 115regional utveckling . Nr 130kvinnornas villkor på arbets- Nr 142äldres och handikappades bo- mars Nr 209förskola för alla barn maj Nr 217ekonomisk-politiska åtgärder maj Nr 85/86:1plan-och bygglag maj"' 'Informellt presseminarium (inga bandupptagningar e.d.). ~Information mot löfte om publicering först efter avlämnandet av propositionen. Före presskonferensen överlämnadessammanfattningen av de olika kapitlen i propositionen till samtligariksdagsledamöter, detta på grund av den långa beräknade trycktiden. Denfullständiga propositionen lämnades till . Sammanställningen visar att presskonferenserna i detalldeles övervägande antalet fall har hållits som proposition haröverlämnats till . Bortsett från budgetpropositionen - som massmediernaregelmässigt får information om i förväg mot löfte att vänta med publiceringtills propositionen avlämnas - har det bara i 3 av 21 fallförekommit att presskonferens har hållits innan proposition har lämnats tillriksdagen. I ett av dessa fall () har departementet förepresskonferensen överlämnat särskild information till alla riksdagsledamöter. 2 Möjligheterna att avlämnapropositioner under slutet av ett eller KU 1985/86:25 under sommaruppehåll Underbil. Riksdagsordningen (RO) innehåller vissa bestämmelser omnär propositioner skall överlämnas till . Enligt RO 3:2 skallpropositioner angående anslag för det närmast följande budgetåret (bortsettfrån kompletteringspropositionen) i princip lämnas . Andrapropositioner skall enligt RO 3:3 normalt lämnas . De angivna propositionstiderna gäller inte i sådana falldå regeringen anser att en proposition inte behöver behandlas under detpågående . Dessutom finns det vissa undantagsbestämmelser i 3:4,som gör det möjligt för regeringen att lägga fram en proposition senare, om denanser att det föreligger synnerliga skäl för detta. Regeringen är alltså oförhindrad att hur sent som helstunder ett lägga fram propositioner som inte behöver behandlas underdet pågående . Regeringen har också möjlighet att överlämnapropositioner till . I RO 3:5 andra stycketfinns en uttrycklig bestämmelse om att propositioner kan avlämnas även när detinte pågår . I sådana fall lämnas propositionen in till kammarkanslietoch anmäls sedan i kammaren vid nästa början. Propositioner kanavlämnas även under det sista sommaruppehållet . De får dåanmälas för den nyvalda vid början. För sådana fall då en proposition har avlämnats i slutetav ett gäller särskilda bestämmelserom motionstid (RO 3:12). Om enproposition har lämnats så sent att den vanliga motionstiden intehar gått ut vid slut, löper en särskild motionstid i början av detföljande . Motionstiden är från början, om dettaär det första . I andra fall (bortsett från urtima riksmöten)går motionstiden ut pä andra dag. För propositioner som lämnas in till kammarkansliet undersommaruppehållet räknas enligt RO 3:11 en motionstid från den dagpropositionen anmäls i kammaren vid nästa början. 1 realiteten är det mycket vanligt att propositioneröverlämnas till både under slutet av ett och undersommaruppehållet. efter till slut den11 avjämnades 35 propositioner. fram till den1 har sju propositioner lämnats in till kammarkansliet. Som jämförelse kan nämnas motsvarande siffror för år 1982.Under tiden efter till slutet av 1981/riksmöteöverlämnades 41 propositioner till . lämnades 28propositioner in till kammarkansliet. PM om avlämnandet och offentliggörandet avbudgetpropositionen Den grundläggande bestämmelsen om regeringens skyldighetatt avge förslag till statsbudget finns i 9 kap. 6 § regeringsformen.