bet · G901FiU10 · 1985-12-31 00:00:00 — Skattereduktionen för fackföreningsavgifter bör avskaffas.Slutligen anser utskottet att den statliga fastighetsskatten bör avskaffas frånden . Utskottet har beräknat att effekten av de föreslagnaskattesänkningarna på kort sikt innebär ett bortfall av statsinkomster på 6,1miljarder kronor på helår. Från detta dras statens inkomstökning genom denslopade skattereduktionen på fackföreningsavgifter varför skattesänkningarnanetto summerar till . Beloppen framgår av nedanståendetabell. kr., + innebär skattesänkning) Förmögenhets-, arvs- o. gåvoskatt Utskottet ställer sig bakom de förslag till ökade utgiftersom föreslås i mofion Fi219 (fp). Dessa innebär en höjning av anslaget tillu-landsbiståndet med 280 milj. kr., en ökning av anslaget för regionalpolitiskainsatser med 60 milj. kr., samt en höjning av arbetslöshetsersättningen med 25kr. mer än förslaget i budgetpropositionen. Utgiftsökningarna summerar till 340milj. Omprioriteringarav utgifter FiU 1985/86:10 Utskottet anser att de förslag till omprioriteringar påutgiftssidan som redovisas i motion Fi219 (fp) är väl avvägda. De innebärframför allt en prioritering av kvaliteten i högskoleutbildningen, insatser förmiljön, ett familjepolitiskt reformförslag samt insatser mot sjukdomen aids.Dessa omprioriteringar medför totalt sett minskade utgifter med 23 milj. kr.för /87 och för med 88 milj. kr. I motion Fi219 (fp) redovisas permanenta besparingsförslagsom för /87 uppgår till . För helåret1987 blir besparingseffekten större, eller ca . Som närmare redovisas nedan i avsnittet om den kommunalaekonomin anser utskottet det nödvändigt med en avsevärt större minskning avstatsbidragen till kommunerna än vad regeringen föreslår. börden totala minskningen uppgå till ca . I förhållande tillregeringens nu presenterade förslag innebär detta en ytterligare besparing på3,för . Andra större besparingsförslag som utskottetanser nödvändiga gäller en reducering av ersättningsnivån inom sjukförsäkringentill , en höjning av egenavgifterna tillarbetslöshetskassorna med . i genomsnitt, samt minskningar ibostadssubventionerna. Därutöver ställer sig utskottet bakom ett antal andrabesparingsförslag som redovisas nedan i tabellen. Permanenta utgiftsminskningar (milj. kr., - innebärbesparing) 0 kompensation för fastighetsskatten o hyresrabatter m. m. Utskottet delar också den uppfattning som framförs imotion Fi219 (fp) om ett antal förslag av mer eller mindre tillfälhg karaktär för att rensa statens balansräkning. Den största enskilda posten i denna grupp torde vara en kommande utflyttning av oprioriterade bostadslån i den mån detta är privatekonomiskt fördelaktigt för låntagarna. Utskottet förutsätter att även regeringen beaktat denna möjlighet och beräknar därför inget belopp. 8 1985/86. Utförsäljning av statliga företag bör kunna ske för ca 3miljarder kronor FiU 1985/86:10 under en följd av år. Dessutom börförsäljning av domänverkets skog kunna ske för ca 400 milj. kr. De statligalokaliseringslånen på 300 milj. kr. bör flyttas ut på den vanligakreditmarknäden med statliga garantier. Avkastningskravet för börhöjas så att inleveranserna ökar med ca 200 milj. kr. Utskottet anser även att en engångsutgift för försvaretkrävs på ca 240 milj. kr. för att kompensera för den bristande priskompensationsom regeringen föreslår. Likaså krävs sannolikt en engångsökning av anslagetför att täcka statens andel på av kostnaderna för spannmålsöverskottet,vilket utskottet beräknar till ca 160 milj. kr. Totalt sett innebär utskottets förslag tillengångsförändringar en budgetavlastning på . De förslag till förändringar som utskottet ovan ställt sigbakom innebär sammanfattningsvis följande. Skattesänkningar Ökade utgifter Omprioriteringar netto Besparingar - 340 + 23 +4 846 -4 800 - 340 + 88 +8 853 Även de engångsförbättringar på ca 3,5 miljarder kronorsom utskottet ovan föreslagit leder självfallet till minskat budgetunderskottoch minskade statsskuldsräntor. Det går emellertid inte att exakt beräkna hurstor denna post blir, eftersom det bl. a. beror på när i tiden t. ex.utförsäljningen av statliga företag sker. Utskottet har därför undvikit attprecisera någon budgeteffekt i tabellen för dessa förslag. Utskottettillstyrker således yrkande 2 i motion Fi219 (fp). I motionerna Fi213 (m) och Fi2l7 (c) föreslås i storadelar en liknande utgifts- och skattepolitik som den utskottet ovan förordar.Det gäller både vissa besparingar och vissa skattesänkningar. I motion Fi213 (m) föreslås emellertid också storabesparingar på bl. a. biståndet till de fattiga länderna samt enligt utskottetsuppfattning alltför stora nedskärningar inom sjukförsäkringen. Samfidigt ärskattesänkningarna mycket omfattande, vilket skulle ställa stora och socialtsvåracceptabla krav på framtida besparingar. Utskottet anser inte detta vara enlämpligt avvägd politik och avstyrker därför yrkande 2 i mofion Fi213 (m). I motion Fi217 (c) diskuteras bevarade eller utökadelivsmedelssubventioner och/eller en difterentierad moms. Utskottet kan intetillstyrka detta och avstyrker därför yrkande 2 i motion Fi217 (c). I mofionFi218 (vpk) föreslås stora utgifts- och skatteökningar som helt 102 stridermot de principer för budgetpolitiken som utskottet ovan förordat. piU1985/86:10 Utskottet avstyrker således yrkande 2 i motion Fi218 (vpk). I motion Fi211 av () föreslås bl. a.skattesänkning genom tudelningsprincipen. Utskottet kan inte tillstyrka dettaoch avstyrker därför yrkande 3 i motion Fi211 (c). dels utskottets hemställan under 13 bort ha följandelydelse: 13. beträffande de allmännariktlinjerna för budgetregleringen att med avslag på regeringensförslag i proposition 1985/ 86:100 bilaga 1 moment 2 och motionerna1985/86:Fi211 yrkande 2, 1985/86;Fi213 yrkande 2, 1985/86:Fi217 yrkande 2 och1985/86:Fi218 yrkande 2 godkänner vad som förordats i motion 1985/86:Fi219yrkande 2 samt som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, De allmänna riktlinjerna för budgetregleringen . Åsling (c) och () anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 44 börjarmed "Budgetutvecklingen /83" och på s. 54 slutar med "ellerinte" bort ha följande lydelse: Statens budgetunderskott har minskat kraftigt underinnevarande budgetår 1985/86 jämfört med föregående budgetår. senaste budgetprognos beräknas underskottet till drygt 50miljarder kronor. I huvudsak finns tre förklaringar till minskningen avbudgetunderskottet. För det första minskade utflyttningen avbostadsinvesteringarria det kassamässiga underskottet med 8 miljarder kronor.För det andra har de stora löneökningarna och den höga privata konsumtioneninneburit ökade inkomstskatter med och ökademomsintäkter med . För det tredje har den sänktadollarkursen och nedgången i de internationella räntorna minskat såvälvalutakursförlusterna som räntekostnaderna med totalt . Några strukturella besparingar i statens utgifter hardäremot inte skett. Tvärtom fick penningpolitiken bära en orimligthög börda i stabiliseringspolitiken. Detta ledde till att den svenskaräntenivån under en stor del av 1985 låg nästan dubbelt så högt som deninternationella räntenivån. Den socialdemokratiska regeringen avvisade denicke-socialisfiska opposi-fionens förslag att det ur konjunktursynpunkt borde utnyttjas för reella besparingar i statsbudgeten. I ställetsattes, inte minst under valrörelsen, besparingspolitiken i motsatsställningtill en rättvis fördelningspolifik. Föreslagna utgiftsminskningar kritiseradesensidigt utan att någon samtidig analys skedde av budgetunderskottets effekterpå inflation och räntor. Utskottetanser för sin del att en minskning av budgetunderskottet är 2Q2 nödvändigför att en rättvis fördelningspolifik långsiktigt skall kunna upprätthållas.Självfallet måste emellertid besparingar väljas så att inte FiU 1985/86:10ekonomiskt svaga grupper drabbas. Om besparingarna har generell karaktär måstede kombineras med särskilda insatser, som dämpar effekterna för de personereller kommuner som har svårast att bära minskade statliga bidrag. Tyvärrinnebar den socialdemokratiska valpropagandan att det krismedvetande, sommödosamt byggts upp av de icke-socialistiska regeringarna, undergrävdeskraftigt. Detta har slagit tillbaka på regeringen i form av s. k.Dala-uppror. Riktlinjer för budgetpolitiken 1986/87 I tabellen nedan redovisas statens finanser såsom de bordeutvecklats enligt långtidsutredningens balansalternativ, samt hur de iverkligheten blivit. Där framgår att såväl inkomsterna (främst indirektaskatter) som utgifterna har ökat klart snabbare än i balansalternativet. Av denfinansiella förbättringen återstår . 1983-LU 1983-PNB 1987-LU 1986-PNB Inkomster 215 217 288 297 ochkursförluster 273 272 313 330 Finansiellt sparande -58 -55 -25 -33 Utskottet anser att långtidsutredningens målsättning förneddragningen av budgetunderskottet fortfarande bör gälla. Neddragningen börske genom utgiftsminskningar. Ett ökat skattetryck är inget alternativ medhänsyn till det redan höga skattetrycket. Utskottet har noterat att regeringen, tvärtemot valpropagandan,i årets budget föreslagit besparingar på ca . Ur demokratisksynpunkt är det naturligtvis betänkligt med sådan avvikelse från den bild mangav väljarna, men ur ekonomisk synpunkt hälsar utskottet med tillfredsställelseomläggningen av den socialdemokratiska politiken. Budgetunderskottet bedöms nu bli knappt 50 miljarderkronor nästa budgetår. De sänkningar av oljepriserna och dollarkursen som skettunder kan komma att medföra ytterligare något mindreunderskott. Mot den här bakgrunden är utskottets samlade bedömning atten ytterligare minskning av budgetunderskottet med börske utöver vad regeringen föreslagit. Utskottet föreslår följande besparingar jämfört medregeringens förslag till statsbudget /87: Besparingar Milj,kr. FiU 1985/86:10 Räntelån på kapitalmarknaden 550 Lokaliseringslån flyttas ut på kapitalmarknaden 300 AMS(sammanlagt) 1 000 Egnaavgifter, a-kassa 450 Bidrag till kommunala gator m.m. 200 Kompensation för borttagen beskattning avjuridisk person 1 570 Utskottet anser å andra sidan att följande utgiftsökningarär påkallade: Ökadeutgifter Milj .kr. Vårdnadsersättning(netto) 700 Utskottet anser även att följande sänkningar bör ske avskatte- och avgiftsuttagen jämfört med regeringens förslag: Skatter och avgifter Milj. kr. Förmögenhet,arv, gåva 125 Fastighetsskatt (slopas 1/1 -87) 400 Ej höjningav arbetsmarknadsavgift 225 Utskottet anser vidare attvissa förändringar bör ske av skattereglerna som FiU 1985/86:10 medförökade skatteinkomster: Kolskatt 300 milj. kr. Sänkt schablonavdrag tilll000:- 1 400 milj, kr. Utskottetansluter sig beträffande inriktningen av den kommunala ekonomin fill förslageti motion Fi217 (c) att det kommunala grundavdraget bör höjas med . Kostnaden för denna skattesänkning (2,) bör bärasav den kommunala sektorn genom en motsvarande begränsning av detkommunala skatteunderlaget. Skattesänkningen får därför ingen påverkan påutfallet av statens budget. Utöverde nu nämnda budgetförändringarna anser utskottet att försäljning av statligaföretag och utflyttning av äldre bostadslån bör kunna ske i en omfattning somredan under budgetåret kan ge staten engångsintäkter på åtskilliga miljarderkronor. Utskottetssamlade budgetförslag skulle, inkl. effekterna av engångsintäk-terna, innebäraminskade ränteintäkter på i runt tal . Sammanfattningsvisinnebär detta att utskottet tillstyrker den inriktning av budgetpolitiken somframgår av motion Fi217 (c). Imotion Fi213 (m) föreslås dels långtgående inkomstskattesänkningar, delsnedskärningar på bl. a. u-hjälpen och mjölksubvenfionerna. Imotion Fi219 (fp) diskuteras dels sänkt kommunalt grundavdrag, delsnedskärningar på bl. a. livsmedelssubvenfionerna. Imofion Fi21I (c) föreslås bl. a. skattesänkning genomtudelningsprincipen. Dessainslag gör att utskottet avvisar de allmänna riktlinjerna för budgetpolitiken imotionerna Fi2l3 (m), Fi219 (fp) och Fi211 (c). Imofion Fi218 (vpk) föreslås dels stora offentliga utgiftsökningar, dels enkraftig höjning av det totala skattetrycket. Utgiftsökningarna är så omfattandeatt de trots skattehöjningarna skulle leda fill en kraftig ökning avbudgetunderskottet. Utskottet avvisar bestämt en sådan inriktning avbudgetpolitiken. delsutskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse: 13. bettafiande de allmänna riktlinjerna förbudgetregleringen att med avslag på regeringens förslag i proposition1985/ 86:100 bilaga 1 mom. 2 och motionerna 1985/86:Fi211 yrkande 2,1985/86:Fi213 yrkande 2, 1985/86:Fi218 yrkande 2 och 1985/86:Fi219 yrkande 2godkänner vad som förordats i motion 1985/86:Fi217 yrkande 2 samt som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Deallmänna riktlinjerna för budgetregleringen FiU 1985/86:10 i (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 45 som börjarmed "För budgetåret" och slutar med "hållits fillbaka" bortha följande lydelse: För budgetåret 1985186 förutses nu ett väsentligt lägrebudgetunderskott än vad som finns upptaget i statsbudgeten. () senaste budgetprognos (budgetprognos nr 4) beräknasunderskottet till . Bakom denna gynnsamma utvecklingligger en förbättring av lönerna utöver vad som beräknats vilket i sin turgivit ökade inkomster för statskassan genom skatteintäkter. Det är dock oroandeom företagen som en följd av detta låter prisutvecklingen skena iväg och av denanledningen förlorar marknadsandelar. Som tidigare nämnts är löneökningar på vinsternasbekostnad en nödvändighet för en bättre fördelning av produktionsresultatetoch till fördel för en jämn och stabil utveckling av den inhemska efterfrågan. Det kan naturligtvis hävdas att det samladekonsumtionsutrymmet är begränsat. Av den anledningen krävs i fortsättningen enskärpt fördelnings-polifisk profil i budgetarbetet. Enligt utskottets riieningbör man sålunda inrikta sig på att föra över medel till samhället och de sämstställda från de privata kapitalägare ocH institutioner sorh har berikat sig påden hitfillsvaran-de utvecklingen. Regeringensbudgetförslag fillgodoser inte dessa krav. dels den del av utskottets yttrande på s. 51 som börjarmed "Utskottet kan" och slutar med "föga trovärdigt" bortutgå. dels den del av utskottets yttrande som på s. 52 börjarmed "Åtgärderna skall" och på s. 54 slutar med "eller inte"bort ha följande lydelse: Åtgärderna skall finansieras genom minskadpriskompensafion till försvaret och genom höjning av vissa skatter ocharbetsgivaravgifter. Sålunda föreslår motionärerna att engångsskatt på storaförmögenheter och provisorisk realräntebeskattning införs. Vidare villmotionärerna finansiera åtgärderna genom en höjning av omsättningsskatten påakfier till och en höjning av tobaksskatten. Den förbättrade barnomsorgenoch arbetslöshetsersättningen är avsedd att finansieras genom attbarnomsorgsavgiften höjs och arbetsmarknadsavgiften med0,. En särskild vattenkraftsavgift skall tas ut från kraftbolagför att vid sidan av statsbudgeten användas för regionalpolifiskautvecklingsinsatser i skogslänen. Utskottet delar motionärernas uppfattning om att enomfördelning av resurser måste ske genom bl. a. beskattning på det sätt somanges i mofionen. Det rimmar väl med de uttalade målen om en rättvisfördelningspolifik. Åtagandena på utgiftssidan är mer långtgående änregeringens förslag i budgetpropositionen, samfidigt som motionärerna säger nejtill indragningar bl. a. från kommunerna. mening är emellertid åtgärderna väl motiverade. 107 samhällsekonomiska effekter som de ger upphov fillmnebär också att motionensbudgetförslag ger ett budgetsaldo som nära ansluter till regering- FiU1985/86:10 ens förslag. Budgetförslageti motion Fi218 (vpk) sammanfattas i motionen på följande Utgiftsökning jämfört med regeringens förslag, miljarderkronor Utveckling av offentlig sektor 1,0 Nej tillindragning från kommunerna 2,5 FörbättradKBT för pensionärer 0,6 Förbättringarför studerande och vuxen studerande 0,6 För handikappade (Samh.-företag, lönebidrag) 0,25 FoU-program m.m. på utbildningssektorn 0,4 Minskad matmoms 3,0 Höjda barnbidrag 2,0 Höjda bostadsbidrag 0,7 Höjda värnpliktsförmåner o. bättre civilförsvar 0,3 HöjdA-kassa till /dag (0,8) Arbetsmarknadsavgift+ Förbättradbarnomsorg (3,0) Barnomsorgsavgift +0, Regionalpolitiki länen (0,3) Ingen nedsättning av Utgiftsökning (netto) 11,85 Inkomstökningar eller besparingar jämfört med regeringensförslag, miljarder kronor Höjd omsättningsskatt på akfier till (3 %vardera för köpare o. säljare) 3,5 Engångsskattpå stora förmögenheter 2,0 Realräntebeskattning(provisorisk) 0,7 Besparingarinom militära sektorn 1,0 Effekter av räntesänkningen på statsskuldräntoma 1,5 Ökat skatteinflöde till staten genom Utanför budgeten tas ut vattenkraftsavgift av kraftbolagenmed 2,4 miljarder. Detta används för regionalpolitisk utveckling i skogslänen.Löntagarfonderna iriobiliseras för nationell och regional industriutveckling. I tabell 8 har utskottet tidigare redovisat att förslageni motion Fi218 (vpk) ger upphov till en viss budgetförsvagning. Det böremellerfid uppmärksam- 108 mas attdessa beräkningar utgår från ett statiskt kameralt synsätt där man inte FiU1985/86:10 tar hänsyn till de olika dynamiska effekter som förslagen har påsamhällsekonomin. I likhet med mofionärerna anser emellertid utskottet atten fortsatt sänkning av räntenivån och den kommande lönerörelsen skall fågynnsam effekt på budgetsaldot. Utskottet finner det också sannolikt attmotionärerna vid sina beräkningar t. o.m. har underskattat de positiva effekterderas förslag har i detta avseende. Utskottet gör därför den bedömningen attmotionärernas budgetalternativ ger en viss budgetförstärkning jämfört medregeringens budgetförslag. Som utskottet har kunnat konstatera finns det ide tre borgerliga partiernas motioner mycket få gemensamma förslag tillbesparingar. Ett sådant är emellertid kravet på minskade bidrag tillarbetslöshetskassorna. Stora skillnader föreligger i övrigt mellan motionernaoch inte heller valet av besparingsområden överensstämmer. Den enda samstämmighetsom kan noteras är den som gäller de förslag som leder till ökade utgiftereller minskade inkomster för staten. De budgetalternativ som redovisas av regeringen ibudgetpropositionen samt förslagen i motionerna Fi213 (m), Fi217 (c) och Fi219(fp) har, tagna var för sig, en sådan inriktning att utskottet inte kan ställasig bakom dem. Detsamma gäller det förslag till budgetpolitiska riktlinjer somåterfinns i motion Fi211 (yrkande 2) av (). Även detta yrkandeavstyrks. Utskottettillstyrker därför yrkande 2 i motion Fi218 (vpk). dels utskottets hemställan under 13 bort ha följandelydelse: 13. beträffande de allmännariktlinjerna för budgetregleringen att med avslag på regeringensförslag i proposition 1985/ 86:100 bilaga 1 moment 2 och motionerna1985/86:Fi211 yrkande 2, 1985/86:Fi213 yrkande 2, 1985/86:Fi217 yrkande 2 och1985/86:Fi219 yrkande 2 godkänner vad som förordats i mofion 1985/86:Fi218yrkande 2 samt som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Undantag från nolldirektiven för utredningar påhandikappområdet i (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 54 börjarmed "Ansvaret för" och på s. 55 slutar med "mofion Fi220"bort ha följande lydelse: Arbetet med att begränsa budgetunderskottet får enligtutskottets mening inte drivas så långt att nödvändiga förbättringar förhandikappade försvåras. Utredningar som behandlar handikappfrågor bör därförges möjlighet att utforma sina förslag utan att själva behöva ange hur man inomsamma verksamhetsområde skall uppnå en motsvarande besparing. Insatser för attförbättra de handikappades situation är enligt utskottets mening så angelägnaatt det bör ankomma på regeringen att göra erforderliga omfördelningar inomtotalbudgetens ram. 9 1985/86. Utskottet instämmer i de synpunkter som framförs i mofionFi220 (vpk) FiU 1985/86:10 och anser i likhet med motionärerna attutredningar som är viktiga ur handikappsynpunkt skall undantas från de s. k.nolldirektiven. Detta bör ges regeringen till känna. dels utskottets hemställan under 15 bort ha följandelydelse: 15. beträffande undanlagfrån nolldirektiven för utredningar på handikappområdet attriksdagen med bifall till motion 1985/86:Fi220 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Finansiering av samhällets sjukvård i (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 55 som börjarmed "Såvitt utskottet" och slutar med "motion Fi706" bortha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att man nu måstesöka nya finansieringsvägar om sjukvården skall kunna byggas ut i en sådanomfattning att eftersatta behov tillgodoses på ett rimligt sätt. En lämpligutgångspunkt är därvid att de verksamhetsområden som förorsakar en betydandebelastning på sjukvården också bidrar till dess finansiering. Motionärernaanvisar själva några lämpliga finansieringskällor i alkohol- och tobaksskatten,i bilismen och i form av en generell sjukvårdsavgift som tas ut såsom enarbetsgivaravgift. Enligt utskottets mening bör motionärernas förslag tastill vara. Utskottet instämmer sålunda i motionärernas krav på att frågan börutredas närmare. Vad utskottet här anfört bör ges regeringen till känna. dels utskottets hemställan under 16 bort ha följandelydelse: 16. beträffande finansiering av samhälletssjukvård attriksdagen med bifall till motion 1985/86:Fi706 hos regeringen begär enutredning om förutsättningarna för en finansiering av samhällets sjukvårdenligt utskottets intentioner, , och (alla m)anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 55 börjarmed "Den kraftiga" och på s. 59 slutar med "ekonomiskutveckling" bort ha följande lydelse: skedde en uppbromsning avvolymökningen inom den kommunala sektorn. Ökningstakten har åter blivitsnabbare. Under en följd av år har den kommunala konsumfionen stigit med i genomsnitt, vilket är en av förklaringarna fill de stora obalanserna isvensk ekonomi. beräknas ökningstakten återigen bli . Det finns en uppenbar risk för att volymökningen blirstörre än den prognos på som görs i den preliminära nationalbudgeten. framförallt på kommunernas mycket goda finansiella situation, som FiU 1985/86:10erfarenhetsmässigt medför en stark press uppåt på utgiftsutvecklingen. Den finansiella situationen i kommunsektorn har successivtförstärkts . Kommunernas likviditet är generellt sett mycketgod även om det finns undantag. Finansieringskapitalet, dvs.omsättningstillgångar minus kortfristiga skulder, har ökat och uppgår nu tillca , vilket motsvarar av de sammanlagda kommunalautgifterna. Ökningen av de kommunala intäkterna beräknas till förra åretoch . Även 1987 kommer de att öka med . Den finansiellt mycketstarka situationen innebär stora risker för att den kommunala volymexpansionenblir ännu kraftigare än vad som prognostiseras. De minskningar som har skett istatsbidragen kommunerna har varit alltför blygsamma. Ett annat sätt attuttrycka problemet är att kommunerna konsekvent har tagit ut för hög skatt avhushållen. Kommuner och landsting disponerar över utomordenfligtstora resurser. Den kommunala sektorn i svarar för en större andel avden totala ekonomin än hela den offentliga verksamheten i varje annat västlandmed undantag av . Kommunernas möjlighet att inom oförändrade ramar ge enbra service fill medborgarna är därför utomordenfligt goda. I motion Fi213 (m)förespråkas nolltillväxt i den kommunala konsumtionsutvecklingen. Utskottetanser att ett primärt mål för den ekonomiska politiken är att bringa nervolymökningen i kommunerna till noll. Att minska kommunernas volymökning ärangeläget inte minst för att det därigenom skapas utrymme för en ökning av reallönerna. Genom en god ekonomisk förvaltning och omprioriteringarkan, enligt utskottets mening, ökad service ges inom oförändradetotalramar. Genom att bryta monopolen så att konkurrens stimuleras liksomgenom att utnyttja privatiseringar, entreprenader och andra former förförbättrad verksamhet kan stora vinster göras.