bet · G901AU19 · 1985-12-31 00:00:00 — 1. beträffande strukturstöd för handikappadebyggnadsarbetare alt med avslag på motion 1985/86:581 yrkandena 8 och 9 godkänner vad som förordas i propositionen i motsvarande del, 2. belräffande uppsökarverksamhet blandarbetslösa arbetare att med avslag pä motion 1985/86:581 yrkande 10godkänner vad som anförs i propositionen i motsvarande del, 3. beträffandetidigareläggning av byggande i att med anledning av propositionen i molsvarande del avslårmotion 1985/86:602, 4. beträffanderekiyteringsstöd för långtidsarbetslösa att med avslag pä molion 1985/86:581 yrkande II i molsvarande del godkänner vad somanförs i propositionen i molsvarande del, att med avslag på motion 1985/86:581 yrkande II i motsvarande del - med tilläggtill tidigare beslut' - under det på tionde huvudtiteln upptagnareservationsanslaget Sysselsättningsskapande åtgärder för /87anvisar ytterligare . AU 1985/86: 11 hemställan mom. 78. 6.Insatser för ungdomar AU 1985/86: 19 Regeringen föreslår i elt avsnitt med ovanstående rubrik(s. 17-22) att skall 1. bemyndiga regeringen att för /87 - underförutsättning alt parterna på arbetsmarknaden träffar elt särskilt avlalangående inskolningsplalser besluta att . av anslaget B 6.Statsbidrag för ungdomslag får disponeras i enlighel med vad som anförts ipropositio- 2. godkänna de riktlinjer förfortsalt försöksverksamhet med ungdomsarbete i kommun som förordats ipropositionen. 1985/86; 566 av m.fl. (fp), vari yrkasatt 22. beslutar att första meningen i 14 § i Lag omarbete i ungdomslag (1983; 1070) hos offentliga arbetsgivare skall geslydelsen: Arbetsförmedlingen skall anvisa arbete i ungdomslag senast tremånader från det att den unge har anmält sig som arbetssökande hos förmedlingenoch uppfyllt villkoren i övrigt för anvisning. 1985/86; 567 av m. fl. (c), vari yrkas att 12. beslutar hos regeringen begära att enparlamentarisk utredning får i uppdrag att lämna förslag om åtgärder molarbetslöshet för ungdomar. 1985/86; 568 av m. fl. (vpk) vari yrkas alt 19. beslutar attstatsbidraget till inskolningsplalser endasl utgår om det leder lill ett fastjobb och utbetalas i efterhand, 20. hos regeringen hemställerom förslag lill åtgärder och finansiering av fasta jobb för ungdom, enligt vadi motionen anförts. 1985/86:572 av (vpk), vari yrkas att 1. medändring av proposition 1985/86:150, bil. 4, begär att Örebromodellen tillämpasunder sammanlagt för att en rättvis ulvärdering skall kunna göras, 2. hosregeringen begär att erforderliga medel ställs lill Örebromodellens förfogandeför alt fullfölja projektet enligl vad i motionen anförs. 1985/86; 579 av () och (),vari yrkas att hos regeringen hemställer om alt måttegöras lill försökslän vad gäller lärlingsutbildning enligt den av moderalasamlingspartiet föreslagna modellen. 1985/86:581 av m.fl. (m), vari yrkas att 12. som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförs angående arbetspraklik för ungdomar. 1985/86:590av m.fl. (fp), vari yrkas alt AU 1985/86: 19 4. som sin mening ger regeringen lill känna vadi motionen anförts angående en ökad stimulans lill lärlingsutbildning och ettnytt statsbidragssystem till denna. 1985/86:595av m.fl. (s), vari yrkas att som sin mening ger regeringenlill känna vad som i motionen anförts om behovet att fullfölja Örebromodellenunder . 1 årets budgetproposition redovisades pågåendeutvärderingar av olika insatser för ungdomar. Dessa färdigställdes ,och arbetsmarknadsministern ger i propositionen följande sammanfattning avresultaten: AMS har med skrivelse den 27februari 1986 överlämnat tvä rapporter. Den ena behandlar erfarenheter av de s.k. jobbsökaraktiviieterna och den andra är en uppföljning av ungdomar iungdomslag. Enligt AMS är erfarenhelerna av jobbsökaraktiviieternagoda. För de särskilda medel för anställning av handledare som AMS erhållit har128 tjänster inrättats. Av rapporten framgår aft jobbsökaraktiviteterna harbidragit till att förbättra kontakterna mellan arbetsförmedlingen och ungdomarna.Ungdomarnas kunskaper om arbetsmarknaden har ökat och de har också blivit meraktiva i att själva söka arbete. Aktiviteterna har också ökat ungdomarnasbenägenhet lill fortsalt utbildning och gynnsamt påverkat deras attityder lillolika yrken. Av AMS rapport angående uppföljning av ungdomar iungdomslag framgår att har totalt 117 308 ungdomardeltagit i ungdomslag och majoriteten eller drygi har varil i ungdomslagendasl en gäng. Unga kvinnor är överrepresenterade och utgör av dem sompåbörjade arbete i ungdomslag. 1 genomsnitt har ungdomarna deltagit 7,1 månaderoch kvinnorna har längre lider i ungdomslag, jämfört med 6,7månader för män. En tredjedel av ungdomarna har än tre månader.Närmare 70% av ungdomarna har minsl tvåårig gymnasieutbildning. Totalt underåren 1984 och 1985 avslutade 86000 ungdomar arbete i ungdomslag varav nästan54% erhöll ett förvärvsarbete. avaktualiserades av annan orsak t. ex.ulbildning, värnpliktstjänstgöring eller att kontakten med arbetsförmedlingenupphörde och blev arbetslösa. () har med skrivelse den 20februari 1986 redovisat en studie (Dnr 1985:909) av jobbsökaraktivileter förungdomar i ungdomslag. RRV;s sammanfattande bedömning är att satsningen på enintensifierad ungdomsförmedling har fått en god effekt. RRV anser emellertidatt del finns skäl att ersätta handledarna med "ungdomsförmedlare"vilka kan la ett helhetsansvar för ungdomsgruppen. Vidare konslaterar RRV altdel är en mycket stor grupp ungdomar som lämnar ungdomslag mycket snabbt. RRVanser all denna grupp borde ha kunnat fä arbete på den öppna arbetsmarknaden omanvisningsliderna till ungdomslag hade varil längre och jobbsökaraktiviteternabedrivits före placering i ungdomslag. Av denpreliminära rapport över studie av ungdomslag som universitetden har överiämnal till regeringen framgåratt det AU 1985/86: 19är fler flickor än pojkar i ungdomslag. Kontakten mellan ungdomarna ocharbetsförmedlingen har i vissa fall varit bristfällig. Jobbsökaraktiviteternahar i första hand ägnals åt den som närmar sig 20-årsåldern. Mänga ungdomar harockså olika vikariat i ungdomslag och flertalet hargymnasieutbildning. Pä uppdrag av regeringen har AMS i skrivelse den 26februari 1986 sammanställt en rapport avseende sammansättningen av gruppenarbetslösa i åldern . Ulvecklingen för dennaåldersgrupp skall ses mot bakgrund av att befolkningen i dessa åldrar har ökatmed 30000 personer och att antalet 20-24-äringar i arbetskraften har ökat med23000 personer. Antalet sysselsatta har ökat med 24000 personer. Under denärmaste två åren beräknas befolkningen i denna åldersgrupp öka medytteriigare ca 30000 personer. Arbetslösa 20-24-åringar uppvisar en lägreutbildningsnivå än den genomsnittliga för hela ungdomsgruppen i arbetskraften.Av rapporten framgår vidare att många av de arbetslösa 20-24-åringarna kom tillarbetsförmedlingen första gången det år som grundutbildningen slutade. Ca 60%av de arbetslösa skrevs in första gången vid 16-18 ärs ålder. Omkring entredjedel av ungdomarna har varil anställda hos fyra eller fler arbetsgivaremen antalet anställningar som varat över är förhållandevis få. Deanställningar som flertalet ungdomar har haft är i de flesta fall av lillfälligart, vikariat, visslidsanställningar m. m. Drygt en tredjedel av ungdomarna harinte haft någon anställning som varat . avungdomarna i undersökningen har varit i någon form av arbetsmarknadspolitiskåtgärd. När del gäller ungdomar i åldern återkommerarbetsmarknadsministern till dem i ett särskill avsnitt av propositionen (s.20-21) med ytteriigare uppgifter. Med hänvisning till att del bör vara möjligtatt förslärka dessa ungdomars ställning på arbetsmarknaden inom ramen för detreguljära åtgärdssystemet inkl. den förordade nya modellen för rekryteringsstödanser arbetsmarknadsministern alt några ytterligare åtgärder för närvarandeinte behövs för ungdomar i denna åldersgrupp. Den särskilda försöksverksamhet för ungdomar i denaktuella åldern som pågår i kommun behandlas av ulskollel i detföljande. Lagen om arbete i ungdomslag medger att ungdomar undervissa förutsätt ningar fär placeras hos enskilda arbetsgivare. Som återkommande noterats vid utskottets tidigare behandling av ungdomslagen har möjligheten utnytt jats i endasl begränsad omfattning. Arbetsmarknadsministern anför att hon för egen del anser att det är angeläget alt i väsentligt större omfattning än utnyttja näringslivet för att ge arbetslivserfarenhet åt ungdomar. Hon konstaterar att det har gjorts flera försök att finna vägar till ettinskolnings system för ungdomar. Del förslag till system för inskolningsplatser som presenteras i propositionen har föregåtts av kontakter med arbetsmarkna dens parter. Det understryks att systemet bygger på förutsättningen att parterna träffar elt särskilt avlal härom. Denna förutsättning markeras för övrigt ytterligare i regeringens hemställan på denna punkt. De nya inskolningsplalserna skall inrättas främst inominduslrin, men AU 1985/86: 19 även det privata näringslivet i övrigt kan kommai fråga. Platserna är avsedda för ungdomar som har genomgått en minst tvåårig gymnasieutbildning.Systemet bör utformas sä, att en jämn könsfördelning uppnäs -påpekandet häromgörs i propositionen med hänsyn lill att flertalet eller av deltagarna iungdomslag är flickor. I anslutning härtill understrykerarbetsmarknadsministern alt inskolningsplalserna i arbetsförmedlingensåtgärdssystem bör komma före arbete i ungdomslag, som även i fortsättningen börvara den sista åtgärden. Arbetsmarknadsministern räknar med att ett avtal ominskolningsplatser skall kunna börja gälla . Honföreslår alt regeringen inhämtar bemyndigande att, med utgångspunkti del avlal som kan väntas, fä fastställa slalsbidragsnivå och den tid undervilken bidrag fär utgå. Ett sådant bemyndigande är också vad som begärs av regeringen.Det förutsätts att bidragskoslnaderna skall finansieras från anslagetStatsbidrag för ungdomslag, och regeringen föreslär att 250 milj. kr. av medlenunder det anslaget skall få las i anspråk för ändamålet. Kostnadsberäkningenulgär frän att det kommer att las fram 10000 platser, att statsbidrag utgår medhögst av den totala lönekostnaden samt att bidrag ges för högst sex månaderi varje enskilt fall. Regeringsförslaget godtas i princip i de föreliggandemotionerna och man ser det som positivt att vikten av att placera ungdomar idet enskilda näringslivet nu betonas av regeringen. Det sagda gäller dock inteom kommunisterna, såsom strax skall redovisas, och även moderatasamlingspartiet gör en särskild markering. kommunisterna anför i motion 1985/86:568att förslaget om inskolningsplatser kan vara positivt i den meningen attungdomar får erfarenhet av arbete i industrimiljö. Men förslaget är inte insatti en politik som leder till fasta jobb utan kan ses som införande av ensubventionerad provanställning. För att hindra att sä blir fallel bör sombidragsvillkor för inskolningsplalserna gälla att bidrag endasl ulgår omungdomarna får fast arbete efter inskolningstiden. Bidraget bör därför betalasi efterskott. Del får förutsättas alt parterna med del kommande avtaletvill aktivt medverka lill att lösa arbelsmarknadsproblemen för ungdomar och detinte bara på det temporära sätt som motionärerna befarar. Med hänsyn till atten avialsreglering är avsedd att utgöra grundvalen för systemet med inskolningsplatserbör inle parterna bindas i förväg pä det sätt som följer av motionens yrkande.Detta avstyrks därför av utskottet. Den invändning mot regeringsförslaget som riktas i molion1985/86:581 av m.fl. (m) är att motionärerna saknar fleraviktiga element i det förslag till arbetspraklik för ungdomar som de tidigarehar lagt fram. Motionärerna framhåller vidare som väsentligt att ungdomarna iförsta hand stimuleras till utbildning och att även arbetspraklikplatserna blirett led i denna utbildning. De yrkar att skall ansluta sig lill vadde anförl om denna prioritering och ge regeringen detta till känna. I propositionen framhålls (s. 190) att aktivaarbetsförmedlings- och ut bildningsinsatser bör göras innan en placering på inskolningsplats kommer i fråga. Det understryks vidare alt arbete på ordinarie villkor eller utbild- 23 ning äveni fortsättningen skall vara den normala lösningen för arbelssö- AU 1985/86: 19kände ungdomar. Utskottet vill därutöver peka på att inskolningsplatserna skallvara öppna endast för ungdomar med minsl tvåårig gymnasieutbildning. Någonskillnad i uppfattningen om utbildningens betydelse för ungdomar och derasmöjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden synes med hänsyn till vad nuredovisats inte föreligga. Därav följer alt del inle heller är behövligt förriksdagen att avge den i motionen begärda meningsyttringen om ulbildning somförstahandsalternaliv. Motionen avstyrks således på denna punkt. Med de ovan gjorda uttalandena biträds regeringens förslagi övriga delar. Det begärda bemyndigandet alt disponera medel för ett kommandesyslem med inskolningsplatser bör alltså lämnas av . I samma avsnitt av propositionen avstyrks elt förslag avAMS om att förlänga anvisningstiden för arbele i ungdomslag frän tre veckortill . Anvisningsliden kan sägas vara den tid som ungdomar längstbehöver vänta på placering i arbete i ungdomslag om inte ulbildning eller annatarbete kan anvisas. anser i motion 1985/86; 566 att tre veckoruppenbart är en all omsorgsfullt pröva möjligheterna lill annatarbete, utbildning eller de nya inskolningsplatserna. Med nuvarande kortaanvisningstid riskeras alt placering i arbete i ungdomslag blir enförstahandsåtgärd: Erfarenheten visar att så alltför ofta har blivit fallet.Den av AMS föreslagna förlängningen av anvisningstiden börgenomföras, och lägger i motionen fram ett förslag till ändring avlagen om arbete i ungdomslag. m.fl. (m) betonar i motion 1985/86:581 attdet är viktigt alt ungdomarna i första hand söker arbete pä egen hand. Det ärdärför olyckligt att regeringen inte vill utsträcka anvisningstiden till tremånader såsom AMS förordat. I likhet med arbetsmarknadsministern vill utskottet påpekaalt anvisningsliden är för de ungdomar som har slutat skolan ellerannan inte hell kortvarig ulbildning. För en slor del av de ungdomar del härgäller är anvisningstiden således förlängd pä del sätt AMS ochmotionärerna önskar. I propositionen anför arbetsmarknadsministern att det ärangelägel alt de s. k. jobbsökaraktiviteterna som infördes som ellnytt inslag i verksamheten med ungdomslag sätts in sä tidigt som möjligl ochredan efter del att de unga anmält sig som arbetssökande hos förmedlingen.Dessa aktiviteter bör alllsä påbörjas i förmedlingsarbelet redan före placeringi ungdomslag. Däremot anser arbetsmarknadsministern att det inle är lämpligtatt generellt låta ungdomarna vänta upp på ett arbele iungdomslag. Utskottet gör samma bedömning. En så lång väntetid strider motsjälva grundtanken med ungdomslagen att ungdomarna sä snart som möjligt skallberedas sysselsättning på delta sätt om det inle är aktuelll med annananställning eller utbildning. Med hänvisning härtill avstyrks motionerna 566och 581 i de förevarande delarna. Örebromodellen AU 1985/86: 19 Med början /85 inleddes enförsöksverksamhet i kommun med ungdomsarbete för 20-24-åringar. Försöketinnebär att arbete i form av kommunalt beredskapsarbete varvas med utbildning(arbete och utbildning). Någon begränsning görs inle för ungdomsarbetetslängd. Kommunen får statsbidrag av lönekostnaderna, varav ulgörbidrag till handledarkoslnaderna. Staten garanterar en årlig bidragssumma om 42milj. De faktiska stalsbidragskostnaderna sägs i propositionen ha stannatvid 28 milj. kr. Verksamheten som utvärderas inom högskolani är avsedd att pågå . kommun har begärt att denförlängs. Arbetsmarknadsministern anser att man kan draslutsatsen alt värvning av ulbildning och arbele är en lämplig ålgärd för dennu berörda åldersgruppen och all Örebroförsöket visal på en modell för hur ensådan värvning bör ske. Ett särskill avtal härom har tecknats mellan kommunförbundetoch arbetstagarorganisationerna. Andra kommuner kan därmed genomföra enliknande värvning av arbele och utbildning, varvid statsbidrag ulgår . Med förändringarna av rekryteringsstödet och införande avinskolningsplatser kommer behovet av ungdomsarbete i enligl arbetsmarknadsministernsbedömning alt minska. När utvecklingsarbetet nu kan sägas vara avslutat börkommunen då del gäller nivån på statsbidraget inte längre behandlasförmånligare än andra kommuner. Däremot vore del orimligt att redan nästabudgetär reducera slalsbidragssumman till vad som kan betecknas som Örebrosnormala nivå. Det föreslås därför att kommunen får disponera 18 milj.kr. för fortsatta försök. Därefter skall verksamheten anses vara avslutad, ochkommunen och arbetsförmedlingen får komma överens om hur verksamhelen ifortsättningen skall bedrivas inom ramen för tillgängliga resurser. m. fl. (s) begär i motion 1985/86; 595 attförsöksverksamheten i skall förlängas med ytterligare två är. (vpk) yrkar i motion 1985/86; 572 på en förlängning med tre år.Erforderliga medel för projektets fullföljande bör vidare ställas tillförfogande. I båda motionerna framhålls sammanfattningsvis att Örebroprojektelvisal sig ge goda effekter samt att är för att det skallvara möjligt att göra en rättvis ulvärdering av den prövade modellen. Utskottet vill erinra om alt när statsmakterna fattadebeslut om den särskilda försöksverksamheten i (prop. 1983/84; 150 bilaga4, AU 24 s. 26-27) förutsattes uttryckligen att verksamheten skulle pågå i tvåår. För de i projektet dellagande intressenterna har alltså från början klargjortsden lidsram som skall gälla. Örebroförsökels värde som fungerande modell förhur ungdomar kan stödjas med värvning av ulbildning och arbete är inteifrågasatt från något håll. Med hänsyn härtill anser utskottet att försöketinte bör förlängas mer än regeringen funnit rimligt. Med avstyrkande avmotionerna 572 och 595 tillstyrker utskottet att försöket med ungdomsarbete iÖrebro får pågå även nästa budgetår enligl de i propositionen angivnariktlinjerna. Andrainsatser för ungdomar AU 1985/86: 19 1 två motioner förespråkas en utökad lärlingsutbildning.Ylva m.fl. (fp) upprepar i motion 1985/86:590 folkpartiels förslagbeträffande utökad lärlingsutbildning och nytt statsbidragsystem för dennautbildning. Detta innebär alt statsbidrag till lärlingslönen ulgär med 75%första året, andra året och Iredje året. Någon gräns skall inte sättasför antalet platser. Kostnaderna får läckas genom alt medel överförs frånanslagen till arbetsmarknadspoliliska ålgärder. och () föreslår i molion 1985/86:579 att görs tillförsökslän för en lärlingsutbildning enligt den modell som moderala samlingspartielhar föreslagit vid olika tillfällen, senast i motion 1985/86; Ub833. Folkpartiels förslag lill utökad lärlingsutbildning ochnytt statsbidragssystem har prövats av utbildningsutskottet bl.a. i belänkandeUbU 1985/86; 16 (s. 31, res. 26 av fp). I enlighel med UbU:s hemslällan avslogsförslagen av kammaren . Några nya omständigheter har inleförebragls som skulle motivera elt ändrat ställningstagande frän riksdagenssida, varför del nu föreliggande motionsyrkandet avstyrks. Moderala samlingspartiels modell för lärlingsutbildningoch den ovan nämnda motionen Ub833 behandlades av utbildningsutskottet i sammabetänkande (s. 30-31, res. 25 av m, c, fp). Motionen avstyrktes i detbetänkandet med hänvisning till UbU;s tidigare ställningstaganden och till attlärlingsutbildningen torde komma att bli föremål för ytterligare övervägandenmed anledning av förslagen från arbetsgruppen för översyn av den gymnasialayrkesutbildningen (ÖGY). följde UbU;s förslag.Arbetsmarknadsutskottet är för sin del inle berett alt ta ett initiativ somskulle innebära att en utbildningsmodell som avvisatlikväl får prövas, låt vara med en regional begränsning. Molion 579 avstyrksdärför av ulskotlet. upprepar i motion 1985/86; 567 ett tidigareframfört krav på en parlamentarisk utredning om åtgärder för ungdomar med hänsyn till en fortsalt hög arbelslöshel för ungdomar i dennaåldersgrupp. Som tidigare redovisats har arbetsmarknadsministern pekatpå olika möjligheter alt med del nya rekryteringsstödet, ulbildning och andraarbetsmarknadspolitiska åtgärder stödja ungdomar i den aktuella åldersgruppen.Med hänvisning härtill och lill alt på utskottets förslag(AU 1985/86; 11 s. 32, res. 14 av c) avslagit elt motsvarande utredningskravavstyrks åter framställda begäran om ulredning. kommunisterna anför i motion 1985/86; 568att vpk;s inställning är att politiken skall inriktas på alt ungdomen skallerbjudas fasta jobb med en lön att leva på. Dessutom är vpk positivt till attungdomen kan beredas jobb inom industrin. bör därför uttala alt regeringenframlägger förslag som leder till fasta jobb för ungdomar. I motionen föreslåsdessutom att de kostnader samhället åsamkas genom all i första hand det privatanäringslivet inle kan tillgodose behovet av arbele ål alla tas in tillstatskassan genom t. ex. en särskild "ungdomsskatt" på framför allt devinster och förmögenheler som byggs upp inom förelagen. Rege- AU 1985/86:19 ringen bör lägga fram förslag om en sådan skatt som kan finansiera programmetför fasta jobb för alla ungdomar. Utskottet har i AU 1985/86:11 (s. 33, res. 17 av vpk)behandlat ett likartat förslag med anledning av vpk-motionen 1985/86:A246. Påutskottels förslag avslogs den motionen av . Utskottet är inte berettatt på grund av de av vpk nu framställda yrkandena förorda elt annat ställningstagandeav och avslyrker således motion 568 i den här redovisade delen. 1. beträffande bidragsvillkor förinskolningsplatserna att avslår molion 1985/86; 568 yrkande 19, 2. beträffandeprioritering av utbildning och praktik attriksdagen avslår molion 1985/86:581 yrkande 12 i motsvarande del, 3. beträffandebemyndigande ifråga om medelsdispositionen att bemyndigar regeringenatt för /87 -under förutsättning av att parterna påarbetsmarknaden träffar ett särskilt avtal angående inskolningsplalser -besluta att . av anslaget B 6. Statsbidrag för ungdomslag fårdisponeras i enlighet med vad som anförts i propositionen, 4. beträffandeanvisningstiden för arbete i ungdomslag attriksdagen avslår motionerna 1985/86:566 yrkande 22 och 1985/86:581 yrkande 12 imolsvarande del, attriksdagen med avslag på motionerna 1985/86; 572 och 1985/86:595 godkänner deriktlinjer för fortsatt försöksverksamhet med ungdomsarbete i kommun somhar förordats i propositionen, 6. beträffande utökad lärlingsutbildning med nyttstatsbidrags system attriksdagen avslår motion 1985/86:590 yrkande 4, 7. beträffande/öwömed lärlingsutbddning i att avslår motion 1985/86; 579, 8. beträffandeparlamentarisk utredning om åtgärder för ungdomar i åldern attriksdagen avslår motion 1985/86: 567 yrkande 12, 9. beträffande insatser för fasta jobb åtungdomar att avslår motion 1985/86; 568 yrkande 20. Medel för särskilda insatser i Under punkt B 18 i propositionen föreslår regeringen attriksdagen skall 1. godkänna vad som i propositionen anförts omomfattningen av intro duklionsbidrag och särskilt lönebidrag under /87, 27 2. medge att ej ianspråklagna medel under det förbudgelårel 1984/85 AU 1985/86: 19 inrättade reservationsanslaget Medel försärskilda insatser i får disponeras under budgetåret1986/87. I anslutning lill beslutet om nedläggning avUddevallavarvet anvisade . för extra insatser iUddevallaregionen (prop. 1984/85: 125 bil. 7, AU 19, rskr 316). Medlenanvisades via ell särskilt reservationsanslag under tionde huvudtiteln, B 18.Medel för särskilda insatser i , och avsåg liden fram till den30 . Medlen har inle förbrukats och kommer inle alt varaförbrukade . Hur mycket som kommer att ha utnyttjats gårinte alt exakt fastställa. Med hänsyn lill alt nedläggningen av varvet förskjutits itiden i förhållande lill vad som ursprungligen planerades och altutbildningsinsatser och andra åtgärder planerats till tiden efter iår föreslås i propositionen att avsatta medel och medgivna ramar förhandikappåtgärder i form av introduklionsbidrag och särskill lönebidrag bör fådisponeras enligl tidigare givna ramar även under /87.