bet · G901SoU30 · 1985-12-31 00:00:00 — Enligt vad utskottet inhämtat är syftet medsocialstyrelsens kartläggning SoU 1985/86:30 bl.a. att fä kännedom omfrekvensen luftvägsinfektioner inom barnomsorgen och om vilka åldersgrupperbland barnen som drabbas av sådana infektioner. Mot bakgrund av den här lämnaderedovisningen avstyrks motionen i den del vari begärs en undersökning avhälsoförhållandena i barnomsorgen [motion So614 (m) yrkande 12 delvis]. I motionen begärs också en undersökning av orsakerna tillden höga personalomsättningen vid vissa daghem. I detta sammanhang kan nämnas att kommungenomfört en analys av personalomsättningens storlek och dess orsaker ikommunen åren 19781980. I utredningens genomförda enkät- och intervjuundersökningarangavs personalomsättningens främsta orsaker bland daghemspersonalen varaflyttning, svårigheter i barnarbete och barnstuga,personal-samarbetssvårigheter samt utbildning. överlämnade i är en skrivelsetill universitets-och högskoleämbetet (UHÄ) med en prognos för tillgång ochefterfrågan på personal inom barnomsorgen. I skrivelsen beräknarsocialstyrelsen behovet av ny barnomsorgspersonal tillca 25000 heltidsanställda. Om inte antalet utbildningsinsatser pä högskolornaökas kan en brist för landet som helhet pä 7000-9000 förskollärare uppkomma ibörjan av 1990-talel. Enligt analyser sker det en betydandeavgång från förskollärar- och fritidspedagogyrket. lämnadevar femte förskollärare yrket. uppger att det under de närmasteåren kommer att krävas extraordinära utbildningsinsatser för att behovet avutbildad personal skall kunna tillgodoses. konstaterar dockatt ökad utbildning inte är det enda sättet att öka personaltillgången. Olikaåtgärder för att minska avgången bör också vidtas, och man bör även pröva attåterrekrytera personal som redan lämnat förskollärar- resp.fritidspedagogyrket. I en skrivelse till regeringen harsocialstyrelsen med hänvisning till den ovan nämnda prognosen framhållit attdet skulle vara värdefullt att närmare fä studera skälen till avgångarna frånbarnomsorgsyrkena i syfte att finna metoder för att öka stabiliteten iyrkeskåren. Frågan om en utredning om orsakerna tillpersonalomsättningen inom barnomsorgen är således redan aktualiserad hosregeringen. Motionen påkallar därför inget initiativ av utanavstyrks även i denna del (yrkande 12 delvis). Barnomsorg på obekväm arbetstid m.m. Enligt motion 1985/86:So610 av t7t. (s) har det i olika undersökningar framkommit att LO-gruppernas barn i mindre utsträckning än andra kommer i åtnjutande av barnomsorg. av LO-barnen hade är 1982 barnomsorgsplats jämfört av TCO-barnen och av /SR-barnen. Vad dessa skillnader beror på behöver enligt motionärerna närmare utredas i syfte att ta reda pä de hinder som tydligen finns för många LO-föräldrar. bör därför hos regeringen begära att en utredning tillsätts vars syfte skall vara att se 27 överorsakerna till den sociala snedrekryteringen inom den kommunala SoU1985/86:30 barnonisorgen (yrkande 1). Enligt motionärerna är det vidare en stor brist att denkommunala barnomsorgen fortfarande framför allt är anpassad till att tillgodosebehovet av barnomsorg för de dagtidsarbetande föräldrarnas barn. Så mänga somfyra av tio LO-kvinnor och var tionde TCO -kvinna med förskolebarn arbetar påobekväm eller oregelbunden arbetstid (1982/83), liksom en stor gruppsmäbarnspappor. Alltför få kommuner har dock intresserat sig för frågan ombarnomsorg på obekväm arbetstid. bör därför begära att regeringengenom kontinuerligt följer upp frågan om barnomsorg på obekvämaarbetstider i den kommunala barnomsorgsplaneringen (yrkande 2). Frågan om den s.k. snedrekryteringen till den kommunalabarnomsorgen och dess samband med obekväma arbetstider togs upp i proposition1984/85:209 om förskola för alla barn. Socialministern anförde där (s. 7). Jag vill i del här sammanhanget beröra frågan om allabarns och föräldrars möjligheter att utnyttja den kommunala barnomsorgen. LOhar i några undersökningar konstaterat att deras medlemmar i lägre utsträckningän tjänstemannagrupperna har sina barn inom barnomsorgen. Särskilt gäller dettadaghemmen. En bidragande faktor är givetvis föräldrarnas arbetstider betydligt fler av LO:s medlemmar arbetar på obekväm arbetstid än andra grupper.Föräldrar som arbetar pä tider dä daghemmen är stängda erbjuds huvudsakligenplats inom familjedaghem - i den mån de överhuvudtaget kan få plats inomkommunal barnomsorg. Försök har också bedrivits med nattöppna smådaghem. Detbör enligt min mening vara en viktig uppgift för kommunen att särskilt beaktabehovet av omsorg pä tider som faller utanför den ordinarie öppethållandetidenför den kommunala barnomsorgen. Utskottet delar helt denna uppfattning. Enligt SCB:ssenaste undersökning om eftertVågan pä barnomsorg (1982/83) hade 34000 barnbehov av barnomsorg på obekväm arbetstid (tidiga morgnar, kvällar, nätter samtlördagar och ). Undersökningens resultat understryker vad utskottettidigare uttalat om nödvändigheten av att fä till ståndkommunal barnomsorg på obekväm arbetstid (se SoU 1976/77:25 s. 17 och SoU1983/84:12 s. 40). redovisar i skriften Kommunernasbarnomsorgsplaner 1985 uppgifter om i vilken utsträckning kommunerna under år1984 hade anordnat barnomsorg på obekväm arbetstid. 204 kommuner har angett attde hade barnomsorg på obekväm arbetstid. Den form av barnomsorg som fanns vardaghem i 17 kommuner, familjedaghem i 205 kommuner och barnvärdare i 9 kommuner.Någon kommun hade angett att den hade barnskötare i hemmet, avlösare ellertrefamiljssystem. 1 22 kommuner hade behovet av barnomsorg pä obekväm arbetstidundersökts i kommunen medan 229 kommuner inte gjort någon sådanundersökning. Skälet till att under den nu aktuellaplaneringsperioden ställt frågor om barnomsorg på obekväm arbetstid uppges varaatt styrel- sen villfölja upp ett tidigare inlett forskningsprojekt (Allmänna råd för SoU1985/86:30 kommunernas barnomsorgsplanering 1986:1 s. 20). Uppgifter häromingår normalt inte i kommunernas redovisning. Motionsyrkanden (s) om uppföljning avfrågan om barnomsorg på obekväma arbetstider i den kommunalabarnomsorgsplaneringen har behandlats av iitskottet tidigare, senast hösten1983. Vid besvarandet av motionen erinrade utskottet om att efterfrågan påkommunal barnomsorg på obekväm arbetstid karllagts i SCB:s senastebarnomsorgsundersökning. Enligt utskottets uppfattning var det självklart attmotsvarande kartläggning skulle komma att göras även i kommande barnomsorgsundersökningar.Huruvida komm.unerna också skulle redovisa det aktuella behovet avbarnomsorg på obekväm arbetstid var en fråga som i första hand fick prövas avsocialstyrelsen, fortsatte utskottet, och påpekade att det i sammanhangetmåste beaktas hur betungande uppgiftsinsamlingen pä området var förkommunerna. Motionen ansågs därmed besvarad (SoU 1983/84:12 s. 40). 1 propositionen om förskola för alla barn förutskickas attSCB /86 kommer att fä i uppdrag att genomföra årligaefterfrågeundersökningar av den typ som gjordes /83 (prop.s. Utskottet hänvisar till vad som tidigare anförts medanledning av motsvarande yrkande och avstyrker motionen såvitt däri hemställsatt skall följa upp frågan om barnomsorg på obekvämaarbetstider i den kommunala barnomsorgsplaneringen (yrkande 2). Skillnaden i olika gruppers utnyttjande av den kommunalabarnomsorgen hänger dock inte endast samman med när och hur länge föräldrarnaarbetar. Andra orsaker spelar säkerligen också in, t. ex. brist på platser,olika förutsättningar i bostadsområdena och olika attityder till familjeliv ochyrkesliv. Utskottet delar motionärernas uppfattning att dessa samband behöverutredas. Utredningen bör klarlägga varför LO-gruppernas barn i så lågutsträckning kommer i åtnjutande av barnomsorg och även i övrigtbelysa orsakerna till den sociala snedrekryteringen. Det bör ankomma päregeringen att avgöra i vilken ordning en sådan utredning bör genomföras. här uttalat med anledning av motion So610 (s) yrkande 1 bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. Psykiskt utvecklingsstörda barn i förskolan I i7iotion 1985/86:So625 av () hemställsatt beslutaratt som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs omeffekterna för utvecklingsstörda barn av den nya omsorgslagen. Motionärenpåpekar att förskolan för utvecklingsstörda inte är en särskild omsorgenligt den nya omsorgslagen (1985:568), som träder i kraft den 1 juli 1986.Utvecklingsstörda barn får i stället rätt till plats i förskola före sex årsålder enligt 15 § socialtjänstlagen (1980:620) på samma sätt som andra barnmed behov av stöd i sin utveckling. Förskolan blir därmed inte längreavgiftsfri för utvecklingsstörda barn. Enligt motionären finns det en stor riskför negativa effekter av detta. Kanske blir avgiften en så stor ekonomiskbelastning för familjerna att föräldrar tvekar att söka plats på 29 förskolaför sitt utvecklingsstörda barn. Enligt motionären bör därför rege- SoU1985/86:30 ringen uppdra åt att med uppmärksamhet följa deförändringar för utvecklingsstörda barn i förskolåldern som den nya omsorgslagenkan medföra. Först bör påpekas att för sådana platser i förskola somavses i 15 § socialtjänstlagen, dvs. platser för bl. a. barn i behov avsärskilt stöd i sin utveckling, fär kommunen ta ut avgift endast i den mänverksamheten överstiger eller (25 § 2 st.socialtjänstlagen). De första skall alltså alltid varaavgiftsfria. För tiden därutöver fär dock familjens ekonomiska situation avgöraom avgiftsfrihet är motiverad. Sä gott som alla psykiskt utvecklingsstörda barn som harbarnomsorg eller av samtliga utvecklingsstörda barn i förskoleåldern ärredan integrerade i den kommunala barnomsorgen. Enligt vad utskottet erfarit ärdock uppmärksam på att negativa effekter i det hänseende sompåtalats i motionen kan uppkomma till följd av den nya omsorgslagen. Förnärvarande följer frågan och planerar att utge informationtill kommunerna, eventuellt i form av ett meddelandeblad. Utskottet delar motionärens uppfattning att det är viktigtatt uppmärksamma eventuella effekter av att förskolan inte längre kommer attvara en avgiftsfri omsorg förde utvecklingsstörda barnen. ärdock, som framgått, redan uppmärksam pä att den nya omsorgslagen kan fänegativa effekter i detta hänseende och kommer att följa utvecklingen. Mot bakgrund härav anser utskottet inte att motion So625(c) påkallar något initiativ av . 1. beträffandestatsbidragssystem för barnomsorgen attriksdagen med anledning av motion 1985/86:So603 yrkande 2, motion 1985/86:So604yrkande 3, mofion 1985/86:So606 yrkandena5 och 6. motion 1985/86:So609, motion1985/86:So613 yrkande 2 och motion 1985/86:So614 yrkande 6 samt med avslag påmotion 1985/86:So607 yrkande 3, som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 2. beträffandehöjning av barnomsorgsavgiften attriksdagen avslår motion 1985/86:So607 yrkande 6 och motion 1985/86:So626, 3. beträffande lika statsbidrag till ochalternativ barn- otnsorg attriksdagen avslår motion l985/86:So603 yrkande 3 och motion 1985/86:Fi 713yrkande 3, attriksdagen till Bidrag till barnomsorg för /87 anvisarett förslagsanslag av . 5. beträffande lagstadgad rätt till förskoleplats SoU 1985/86:30 att avslår motion l985/86:So607 yrkande I i motsvarande 6. beträffandeutbyggnadens inriktning attriksdagen avslår motion 1985/86:So607 yrkande 1 i motsvarande del, 7. beträffande utbyggnaden avbarnoittsorgen /87 att avslår motion 1985/86:So607 yrkande2, 8. beträffande förlängning avanordningsbidrag att avslår motion 1985/86:So607 yrkande 4, 9. beträffande bindandekvalitetsnormer attriksdagen avslår mofion 1985/86:So607 yrkande 7, 10. beträffandeextra förstärkningsresurser attriksdagen avslår motion 1985/86:So607 yrkande 5, 11. beträffande behörighet för personal inombarnomsorgen att avslår motion 1985/86:So607 yrkandena 10 och 11, 12. beträffandemöjlighet tUl fortbildning attriksdagen avslår motion 1985/86:So607 yrkande 12, 13. beträffande kristnagrundvärderingar iförskolan att avslår motion 1985/86:So606 yrkande1, 14. beträffande dei7iokratiskaprinciper iförskolan att avslår motion 1985/86:So614 yrkande 9, 15. beträffande allsidighet ochobjektivitet iförskolan att avslår motion 1985/86:So614 yrkande 10, 16. beträffande föräldrautbildning attriksdagen avslår motion 1985/86:So606 yrkande 2, 17. beträffande teckenspråk i förskolanatt avslår motion 1985/86:So619, 18. beträffande användningen avbenämningen förskola att avslår motion 1985/86:So613 yrkande 1, 19. beträffande skolstyrelsens och skolöverstyrelsenansvar för verksamhet iförskolan attriksdagen avslår motion 1985/86:So613 yrkandena 4 och 5 och motionl985/86:So614 yrkande 8, 20. beträffande deltidsförskolans utveckling till enskolförbere dande förskola attriksdagen avslår motion 1985/86:So613 yrkande 3, 21. beträffande upptnuntran av enskildaskolförberedande försko lor attriksdagen avslår motion 1985/86:So613 yrkande 6, 22. beträffandebefrielse från arbetsgivaravgift attriksdagen avslår motion 1985/86:So604 yrkande 7, 23. beträffande information otn alternativbarnomsorg att avslår motion 1985/86:So612, 24. beträffande översyn avsocialtjänstlagen attriksdagen avslår motion 1985/86:So614 yrkande 7 25. beträffandedagbarnvårdares barntillsyn av egna barn attriksdagen avslår motion 1985/86:So617, 31 26. beträffande stöd tillfainiljedaghemmei! SoU 1985/86:30 att avslårmotion 1985/86:So624, 27. beträffande en rökfri barnomsorgatt avslår motion 1985/86:So608. 28. beträffande en undersökning avhälsoförhållandena i barnomsorgen attriksdagen avslår motion 1985/86:So614 yrkande 12 i motsvarande del, 29. beträffande en undersökiutig avpersonalomsättningen i barn omsorgen attriksdagen avslår motion l985/86:So6!4 yrkande 12 i motsvarande del, 30. beträffande den sociala snedrekiyteringeniharnoi/isorgen att med anledning av motion 1985/86:So610 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 31. beträffande barnomsorg på obekvät7t arbetstid att avslår motion l985/86:So610 yrkande 2 32. beträffande psykiskt utvecklingsstörda barn iförskolan att avslår motion 1985/86:So625. Bidrag till hemspråksträning i förskolan Regeringen har under punkt . (s. 117 och 118)föreslagit att till Bidrag till hemspräksträning i förskolan /87 anvisa ett förslagsanslag av . I motion 1985/86:So616 av () ochMargareta () hemställs att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om behovet av en utvidgning avundantagsbestämmelserna om rätt till hemspråksträning i förskolan. Målet för hemspräksträningen i förskolan är detsamma som gälleräven för skolans hemspräksundervisning, nämligen att främja en aktiv tvåspråkighetoch att stödja barnets språkutveckling med förankring i det egna språket. Statsbidrag till hemspräksträning för sexåringar inom denkommunala barnomsorgen infördes . utvidgadesbidraget till att omfatta även femåringar. Statsbidraget har fastställts till3375 kr. Bidragsbestämmelserna återfinns i förordningen (|977:628) omstatsbidrag till hemspråksträning i förskolan. 1 i7iotion 1985/86:So6l6 av ochMargareta (båda s) begärs ett tillkännagivande av vad som anförts imotionen om 32 behovet aven utvidgning av undantagsbestämmelserna om rätt till hem- SoU 1985/86:30språksträning i förskolan. Motionärerna pekar på att gällande bestämmelserinte lämnar utrymme för hemspräksundervisning för barn vars ena förälder talarett annat språk och där föräldrarna har separerat och barnet bor hos den andraav föräldrarna i . uppställs vissa preciseradeförutsättningar för när statsbidrag kan utgå för hemspråksträning i förskolan.Preciseringarna framgår av den förordning om ändring i 1977 ärsstatsbidragsförordning som regeringen utfärdade (SFS 1985:603). Enligt dennya formuleringen av 2 § statsbidragsförordningen förutsätts för statsbidragatt barnet i hemmet har ett annat dagligt umgängesspråk än svenska med minst enförälder/vårdnadshavare. Detta krav gäller dock inte för samiska barn och vissautländska adoptivbarn som har ett etablerat språk när det kommer till Sverigeoch som har behov av spräkstöd i förskolan. Hemspräksstödet för förskolangäller vidare endast ett språk per barn och under förutsättning att barnetdeltar i en grupp där hemspräksträning bedrivs minst . Utgångspunkten för hemspräksträningen i förskolan måstevara att barnet behöver en sådan träning. Utskottet anser det rimligt att antaatt åtminstone vissa av de barn som berörs i motionen, dvs. barn med separeradeföräldrar där den andra föräldern har ett annat modersmål än svenska, kan habehov av hemspråksträning. En förutsättning för statsbidrag bör dock vara attföräldrarna begär att bamet skall fä hemspräksträning för att kunna kommuniceramed den förälder som det inte bor hos. Vidare mäste krävas att kontakten mellanbarnet och den andra föräldern upprätthälls regelbundet. Det bör enligtutskottets mening ankomma pä regeringen att bedöma omstatsbidragsbestämmelserna behöver förtydligas i här aktuellt avseende. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion1985/86:So 616 (s). Utskottet har ingen erinran mot den förslagnamedelsanvisningen till bidrag till hemspråksträning i förskolan. 1. beträffande hemspråks träning förvissa barn att utskottet avstyrker motion 1985/86:So616, 2. beträffande medelsanvisningen attriksdagen till Bidrag till hemspråksträning iförskolan för /87anvisar ett förslagsanslag av . Regeringen har under punkt . (s. 118 och 119)föreslagit att till för /87 anvisa ettförslagsanslag av . 3 1985/86. Motion SoU 1985/86:30 I motion 1985/86:So623 av m.fl. (m)hemställs att vid behandlingen av proposition 1985/86:100 bil. 7beslutar att under . , för /87 anslå 1538000kr., samt att rådet i och med utgången av innevarande är skall vara avvecklat. , som inrättades , är encentral förvaltningsmyndighet med uppgift att handlägga frågor rörande barnsmiljö och barns säkerhet. verksamhet omfattar olika samordningsprojektinom barnsäkerhets- och barnmiljöomrädet. Vidare arbetar rådet med särskildinformation inom dessa områden genom skrifter, konferenser, utställningar,seminarier m.m. Referensgrupper för barnsäkerhet och för barnmiljö är knutnatill rådet i syfte att samla in erfarenheter, stimulera till och samordna olikainsatser, sprida information och uppmärksamma brister i barns miljö. Rådetsamarbetar också med de övriga nordiska länderna i barnsäkerhetsfrågor. I budgetpropositionen föresläs ett i stort sett oförändratanslag på . 1 motion 1985/86:So623 av m.fl. (m) hemställsatt anslaget skall halveras och att rådet skall upphöra fr.o.m. den 1 januari1987. Motionärerna anser att en ansträngd statsbudget inte bör tyngas avsärskilda anslag för uppgifter som lika väl kan ombesöijas av sedan längeetablerade myndigheter. uppgifter bör enligt motionärerna kunnaombesörjas av och/eller andra befintliga stora ochresursstarka statliga verk i den män inte uppgifterna kan överföras tillkommunerna. Utskottet har under en rad av är behandlat motionsyrkandenfrån moderata samlingspartiet med motsvarande innehåll som den nu aktuellamotionen. Utskottet har därvid bl.a. anfört att det inte råder några delademeningar om att man så långt möjligt bör begränsa byråkratin, men attbarnmiljörädet inte utgör ett lämpligt mål för angrepp på byråkratin. Utskottethar också erinrat om att barnen är en utsatt grupp och att rådets verksamhetmåste bedömas med hänsyn härtill. Rådet har till uppgift att stödja ochinspirera barn och föräldrar och motverka det kommersiella tryck som familjenutsätts för. är också ett centralt organ för säkerhetsfrågorbland barn och ungdom. I den nu aktuella motionen anförs inga nya skäl varför manskulle avskaffa barnmiljörädet. Utskottet får därf'ör hänvisa till riksdagenstidigare ställningstagande i denna fråga. Utskottet avstyrker således motion 1985/86:So623 (m) ochtillstyrker den i budgetpropositionen föreslagna medelsanvisningen förbarnmiljörädet. att med bifall till propositionen och med avslagpä motion 1985/86:So623 till för /87 anvisar ett förslagsanslag av . för internationella adoptionsfrågor SoU 1985/86:30 Regeringenhar under punkt F 4. (s. 120-122) föreslagit att till Statens nämndför internationella adoptionsfrågor för /87 anvisa ettförslagsanslag av . Imotion 1985/86:So603 av m.fl. (fp) hemställs, såvitt här är ifråga (yrkande 5) 5.att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförs om kostnader för internationella adoptioner. adoptionsfrågor () är sedan den 1 juli 1981central förvaltningsmyndighet med ansvar för information, tillsyn och kontrolli frågor rörande internationella adoptioner. har efter vissa lagändringarfrän tillförts vissa nya arbetsuppgifter i vilka ingår attbedöma fillförlitligheten i sådana adoptioner som sker utan medverkan avauktoriserad organisation. De nya uppgifterna har inneburit en ökad ärendetillströmningtill . Dehöga kostnaderna för adoption av barn frän andra länder tas upp i motion1985/86:So603 av m. fl. (fp). I motionen hemställs attriksdagen beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförs om kostnader för internationella adoptioner {yrkande 5).Motionärerna hänvisar till att adoptionskostnaderna stigit mycket kraftigtunder och anser att det finns en klar risk för att ekonomiskt svagagrupper utestängs från möjligheten att adoptera och att adoptionsbarn inte fårnågra syskon dä många familjer endast har råd att adoptera ett barn.Motionärerna anser att den av regeringen tillsatta utredningen meduppdrag att undersöka förutsättningarna för att minska enskildas kostnader isamband med adoption av utländska barn bör ha i uppdrag att lägga ett förslagtill ekonomiskt stöd för internationella adoptioner och inte att undersöka omdetta är möjligt. NIAbegärde i en skrivelse till regeringen mot bakgrund av destigande adoptionskostnaderna att regeringen skulle låta utreda frågan omekonomiskt stöd för att minska den enskildes kostnader i samband med adoptionav utländska barn. Fråganom de höga kostnaderna vid internationella adoptioner har be handlats av utskottet , senast i betänkande SoU 1984/85:17. Utskottet framhöll dä liksom tidigare vikten av att adoptions kostnaderna hindras från att stiga till nivåer där mänga människor av ekonomiska skäl kan tvingas avstå frän adoption. Statsmakterna måste enligt utskottet ta ett ansvar för denna utveckling. Utskottet upplyste att regeringen avsäg att tillsätta en utredning i frågan. Utskottet anförde att enligt utskottets mening utredningens uppgift borde vara att .,c utarbetaförslag till ekonomiskt stöd till enskilda för utgifter i samband med SoU1985/86:30 en internationell adoption (bet. s. 12). Regeringen har geU statskontoret iuppdrag att analysera kostnader och servicenivå hos de auktoriseradeadoptionsorganisationerna. Regeringen har härefter genom beslut den 28 november 1985beslutat tillkalla en särskild utredare med uppdrag att undersökaförutsättningarna för att minska den enskildes kostnader i samband med adoptionav utländska barn. I direktiven till utredaren (dir. 1985:54) redovisasriksdagens ovannämnda uttalande. I direktiven anför statsrådet attdet enligt hans uppfattning därför finns anledning att undersöka förutsättningarnaför att minska den enskildes kostnader i samband med adoption av utländskabarn. Utskottet konstaterar att den aviserade utredningen omadoptionskostnaderna nu filisatts och att detta utredningsarbete nu kommit igång. Mot bakgrund av formuleringarna i utredarens direktiv vill utskottetemellertid understryka sitt uttalande frän om att utredningensuppgift bör vara att utarbeta förslag till ekonomiskt stöd fill enskilda förutgifter i samband med en internationell adoption. Utskottet förutsätter attregeringen kommer att beakta detta när den senare har att ta ställning tillresultatet av utredningen. Motion 1985/86: So603 (fp) fär i aktuell del ansestillgodosedd och avstyrks (yrkande 5). Utskottet har ingen erinran mot den föreslagnamedelsanvisningen till . 1. beträffande utredningen om adoptionskostnader att avslår motion 1985/86: So603 yrkande 5, attriksdagen till Statens nätnndför internationella adoptionsfrågor för budgetåret1986/87 anvisar ett förslagsanslag av .