bet · G901LU36 · 1985-12-31 00:00:00 — Lagutskottetsbetänkande /86: 36 om utsökningsregisterlag m. m. 1985/86: 155) LU 1985/86:36 1 betänkandet behandlas proposition 1985/86: 155 medförslag till utsökningsregisterlag m,m, samt tre med anledning avpropositionen väckta motioner (m, fp resp, c), I propositionen läggs fram bl, a, förslag lillutsökningsregisterlag. Syftet med lagen är en lagreglering av det ADB-registersom används inom exekutionsväsendet, det s. k, utsökningsregistret.Lagförslaget innebär i huvudsak en kodifiering av nuvarande ordning ochinnehåller regler om personregistrets ändamål och innehåll samt om ADB-teknisktillgäng till och gallring av uppgifter ur registret, Ulskollel har vid en hearing inhämtat synpunkter päproposiiionen och molionerna frän datainspektionen. På begäran av lagutskottet har skatteutskottet yttrat sigöver propositionen samt m- och fp-motionerna såvitt avser frågan omgeneraltullstyrelsens åtkomst till utsökningsregistret. Yttrandet har fogatssom bilaga 2 till betänkandet. Utskottet tillstyrker bifall lill proposiiionen ochavstyrker bifall till samtliga motionsyrkanden. Till belänkandet har fogatsåtta reservationer, varav fem (m, fp, c) och tre (c) samt etl särskiltyttrande (m, fp). 1 proposition 1985/86: 155 föreslär regeringen() att antar i propositionen framlagda förslaglill 1. utsökningsregisterlag, 2, lagom ändring i sekretesslagen (1980: 100), Lagrådetsyttrande har inhämtats över förslagen utom såvitt avser vissa av de föreslagnaändringarna i sekretesslagen. Lagförslagen har intagits som bilaga I till dettabelänkande. Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll hänvisas till vadutskottet anför på s, 4, 1 1985/86. Rättelse: S, 28 och 29 Beteckningenrättad från Bilaga 2 lill Bilaga I, Tillkommer som Bilaga 2: SkU 198.V86:4 y Motionsyrkanden LU 1985/86:36 Motion 1985/86: 540 av fp) vari yrkas 1, all riksdagenbeslutar atl som sin mening ge regeringen lill känna att tullen inte bör hatillgäng till utsökningsregistret, 2, att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna all den praxis somdatainspektionen tillämpat vid piövningen av vem som skall gestillgäng till utsökningsregistret ocksä bör gälla fortsättningsvis, Molion 198.VH6: 541 av Bengl Kindbom m, fi, (c) vari yrkas 1, all riksdagenbeslutar att ytterligare sanikörningar av personnimmier-baserade ADB-systeminle bör tillåtas i avvaktan pä dala- och offentlighetskommitténs arbete, 2, alt riksdagenbeslutar atl 10 S utsökningsrcgisterlagen skall ha följande lydelse: Myndighetsom är regisleransvarig för utsökningsregistret skall särskilt iaktta alluppgifterna i registret lar bearbetas endast i enlighet med registrets ändamål, 3, all riksdagenbesluiar alt av regeringen begära förslag dels till i vilken omfattningdatakommunikation mellan myndigheter i fortsättningen skall ske i krypteradform. dels lill andra siikerhelsätgärder i myndigheternas daiahanlering. 4, alt riksdagenbeslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts omkvalitelsbevakning i uppgifisinsamling och -bearbetning. 5, all riksdagenbeslutar all hos regeringen begära en ulredning oin en framlidadecentralisering av REX-systemel såsom motionen anför, Molion 1985/86:542 av m, fi, (m) vari yrkas 1, all riksdagenavslår proposition 1985/86: 155 i dess helhet. 2, all riksdagenbegär alt regeringen skall utarbeta förslag lill utsökningsregisterlag ienlighet med vad i mofionen anförts. Försöksverksamhet med elt centralt ADB-system förexekutionsväsendet () inleddes i början av 1970-talel, Verksamhetenutvidgades successivt, och efier beslut av (CU1981/82:40) har systemet genomförts vid latidets samtliga 81kronofogdemyndigheter. Vid övergängen till permanent drift ersattes tidigareregler om försöksverksamhet med en förordning (1983: 167) om användning avautomatisk databehandling inom exekulionsväsendel, I förordningen regleras bl,a, förtärandet vid registreringen av allmänna mål i REX-systemel, Förordningeninnehåller däremot inte några bestämmelser om registrets närmare utformningeller om förtbganderätten över och åtkomsten till registret, I registreras huvudsakligen allmänna mål. dvs, mäl omindrivning av skatter, allmänna avgifter, böter o,d. Enskilda mäl (e-mål)registreras främst föralt med datorstöd åstadkomma en samordnad hundläggning med LU 1985/86: 36de allmänna målen, 1 systemetingår åtta databaser, nämligen - centralregislermed uppgifter om de allmänna och enskilda mål som är överlämnade förindrivning, - Iransaklionsregisterför registrering via terminal av nya mål, betalningar, avkorlningar, anståndm, m,, - namnregisterför eflertbrskning av person-/organisalionsnummer vilka äridentifikationsbegrepp i centralregislret, - postnummerregislerför fördelning och överflyttning av mäl m, m,, - e-målsregisterför sökning av enskilda mäl med hjälp av diarienummer, - ombudsregistermed uppgifter om de mest frekventa sökandena och ombuden i e-mälen, - organisalionsnummerregister försnabb tillgång lill namn, adress m,m, för huvudsakligen alla juridiska personer och - behörighetsregister för kontrollav behörigheten vid användning av ter minal. Datorbearbetningen i REX-syslemei sker centralt hosdalamaskincen-Iralen för administrativ dalabehandling (DAFA) som maskinelltocksä framställer och skickar ul betalningsanmaningar. Nya allmänna mäl förs ini systemet dels vid (), dels vid en särskild regislre-ringsenheivid kronofogdemyndigheten i . För att påverka registretsinnehåll krävs giltigl behörighelskort. Vid registreringen av nya mäl tillförs systemet person-resp, organisationsnummer och andra uppgifter om den som avses med den söktaåtgärden (gäldenären eller svaranden) saml om skulden m,m, 1 systemet registrerasoch bevakas också kronofogdemyndigheternas olika åtgärder i målen och vissaandra beslut, t, ex, anstånd, avkorlningar, uppskov, avbetalningsplaner ochutmätnings- och införselbeslut. Varje är bearbetas överskjutande preliminära skaller motregistrerade skulder. Avräkning, utmätning och fördelning av beloppen görsmaskinellt. Bokföring och redovisning sker lill stor del inomsystemets ram. Nästan hälften av betalningarna i allmänna mål görs medinbetalningskort som har skickals ul tillsammans med betalningsanmaningarna.Sädana betalningar registreras med hjälp av magnetband. De medel som kommer inpä kronofogdemyndigheternas konton för allmänna mäl överförs maskinellttill statsverkets checkräkning. Även redovisning lill uppdragsgivandemyndigheter sker lill slor del via ADB-medium, Som elt led i kronofogdemyndigheternas arbetsplaneringframställs s, k, planeringsunderiag, I systemet är lagradevissa generella priorileringsregler som innebär atl mål beträffande s, k,förelagarskatter, mål med stora belopp, mål där uppskovsliden har gått ul ellerdär skulden snart preskriberas liksom mål som legat utan åtgärd i tolv månaderalllid prioriteras, Priorileringsreglerna är inle bindande för kronofogdemyndigheternautan kan ses som förslag till prioritering av åtgärderna, 1 princip är det denkronofogdemyndighet lill vilken ärendet hänvisats som avgör om och när måletskall handläggas. 1 ett avgivet betänkande (Ds Fi 1983:4)lade skattein- LU 1985/86:36 drivningsutredningen fram elt förslag tillutsökningsregisterlag, Belänkandel har efier sedvanlig remissbehandling lagtstill grund för förslaget i proposiiionen. 1 propositionen läggs fram förslag lill enutsökningsregisterlag, Syfiet med den nya lagen är främst atl fä lill slånd enuiförligare författningsreglering av ADB-verksamhelen inom exekutionsväsendet, Utsökningsregisiret skall föras centralt för hela riket.Dess huvudsakliga ändamål föresläs vara dess användning förkronofogdemyndigheternas exekutiva verksamhet enligt utsökningsbalken och förplanering och tillsyn av den verksamheten. Härutöver skall registret användasbl, a, vid tillämpning av lagen (1985: 146) om avräkning vid älerbeialning avskatter och avgifter samt för kontrollverksamhet och utredningar vidbestämmande och uppbörd av skaller, tullar och avgifier, Förtbganderätten till utsökningsregisiret, dvs, rätten attpåverka registrets innehåll, föresläs lillkomma RSV, såvitt avser helaregistret, och varje kronofogdemyndighet beträffande uppgifter i mäl ochärenden som handläggs hos myndigheten. RSV och kronofogdemyndigheterna fårgemensamt registeransvar. Registrets innehåll skall bestå av uppgifter föridentifiering och uppgifter om verkställighetsälgärder i allmänna och enskildamäl. Dessutom tar registret innehålla vissa andra uppgifter som behövs för atten kronofogdemyndighet skall kunna fullgöra sina åligganden, RSV föreslås få lerminaläikomsi till helautsökningsregisiret. För kronofogdemyndigheten är åtkomsten i principbegränsad till del egna länet, får åtkomst beträffandeuppgifter om person som förekommer i ärende hos myndigheten. Länsstyrelsernaoch de lokala skattemyndigheterna slutligen får lerminaläikomsi i fräga omuppgifter om person som förekommer i ärende hos skaltemyndigheterna inom länet. Utlämnande av uppgifter på ADB-medium skall fä ske förutbetalning av influtna medel och för annan redovisning. För annal ändamål faruppgifter lämnas ut endast om det följer av föreskrifter i förtattning eller omregeringen medger det. Regeringen får fill dalainspektionen delegera rätlenatt medge utlämnande av uppgifter som inle är sekretessbelagda. Uppgifter onrt indrivning av böter får bevaras tillutgången av del år betalning har skett. Andra uppgifter får bevaras högst treär. För vissa uppgifter får regeringen medge en bevaringstid om högst fem är. I proposiiionen föreslås vidare ändringar isekretesslagen. Ändringarna innebär att den sekretess som gäller förexekutionsväsendet utsträcks till att omfatta uppgifter i utsökningsregistretsåväl när uppgifterna förekommer hos registeransvariga myndigheter som när deär tillgängliga pä terminal hos andra myndigheter. Den nya lagstiftningen avses i huvudsak träda i kraft denI , Som ulskotlet inledningsvis berört har REX-systemel sedan1970-talets början successivt byggts upp frän en försöksverksamhet i begränsadskala lill atl utgöra elt tämligen omfångsrikt register och eltoundgängligt hjälpmedel i verksamheten hos landets samtliga 81 kronofogdemyndigheter,1 sill betänkande 1980/1981:23 över förslaget till utsökningsbalk ansågutskottet (s, 18) alt kronofogdemyndigheternas möjlighet alt använda ADB i sinexekutiva verksamhet borde vidgas. Utskottet konstaterade ocksä all elt ökatutnyttjande av ADB skulle medföra en förenkling av handläggningsrutinerna,något som i sin lur skulle frigöra resurser att kunna användas i merkomplicerade ulsökningsmäl. ökat utnyttjande av ADB har således fördelar, somkommer säväl de allmänna som de enskilda målen lill godo. förhällcrdet sig otvivelaktigt så atl användningen av ett ADB-syslem kan medföra riskerför inträng i den enskildes personliga inlegrilel. Det är därför nödvändigt attregistrets innehall saml rätten att förfoga över registret och rätten tillåtkomst till registret är lagregleradc. har med hänsyn härtill vidfiera tillfällen och senast) (LU 1985/86: 16) framhållit viktenav atl regeringen framlade etl förslag lill utsökningsregisterlag. Mol bakgrund av del anförda är del enligt utskottetsmening tillfredsställande all nu förelagts ell förslag lillutsökningsregisterlag. Som framgår av redogörelsen ovan innehåller förslagetregler om registrets innehall, om förfoganderätten över och älkomslcn tillregistret m. m., dvs. sådana bestämmelser som utskottet i det föregående funnitnödvändiga. Ulskoitel kan pä grund härav inle biträda etl i molion 542 (ni)framställt yrkande om avslag pä proposiiionen (yrkande I). Etl avslag pä propositionen och framtagandet av eltnytt förslag lill utsökningsregisterlag i enlighet med yrkande 2 i motionenskulle ytterligare förlänga den lid under vilken registret är i funktion utanalt vara lagreglerat. Pä anförda skäl avstyrker utskottel bifall lill motion 542yrkande 1. Beträffande de punkter i förslaget diir motionäicrna yrkar en annanutformning av bestämmelserna återkommer utskottet i följande avsnitt. 1 motion 541 (c) yrkas (yrkande 5) alt frågan om enframlida decentralisering av REX-systemel ulreds. Molionärerna framhåller somskäl lur yrkandet all man för alt kunna nä mälet elt decentraliserat samhällemäste bl. a. sprida datorer och ADB-pcrsonal. Kronofogdcmyndighelerna tillhörenligl molionärerna sädana myndigheter som har kapacitet och kompetens alt bäraupp en egen ADB-ulruslning. Ulskotlet konstaterar alt under hela utvecklingen avREX-systemel har frågan om man bör ha elt centralt dalasystem eller regionalaanläggningar diskuterats ingående. Gjorda utredningar har visat att eltcentralt system från effektivitetssynpunkt är överlägset alla andra alternativ.Principen om elt centralt ADB-system har därefter slagils fiisl avstatsmakterna. Sjiilv-fiillet har diirmcd frågan inte avgjorts lur all framlidulan utvecklingen kan leda till andra bedömningar. Några skäl all i dagöverväga införandel av elt decentialiserat system finns emellertid inte. Motion541 yrkande 5 bör diirför inte föranleda nägon vidare åtgärd. Som tidigare redovisats skall utsökningsregistret användasför tvä huvudändamål, dels kronofogdemyndigheternas verkställighet enligtutsökningsbalken och andra författningar, dels planering och tillsyn av dennaverksamhet. Dessutom skall registret - utanför exekutionsväsendet - kunnaanvändas inom de områden som avser skattemyndigheternas och tullverketsverksamhet, dvs. avräkning, kontroll och utredning. Enligt molionärerna i molion 542 (m) bör registretsändamål enbart vara att tillgodose kronofogdemyndigheternas verksamhet enligtutsökningsbalken eller annan författning, dvs, registret skall användas förrent exeku-lionsrältsliga uppgifter. Det är, menar molionärerna. fränintegritelssyn-punkt olämpligt atl andra intressen får påverka registretsutformning mol ell vidare användningsområde, Ändamålsbcskrivningen i 1 S bördärför utformas i enlighet härmed (yrkande 2). Utskottet konstaterar all utsökningsregistretshuvudändamål är kronofogdemyndigheternas exekutiva verksamhet. Vid sidan häravhar RSV i sin funktion som centralmyndighet för exekutionsväsendet behov av registreti sin planering och tillsyn av den verksamheten. Dessa båda användningsområdenbestämmer själva registerföringen. Uppgifterna i registret har betydelse för verksamhetenocksä hos vissa andra myndigheter främst när del gäller tillämpningen avavräkningslagen. Inom skatteförvaltningen finns därjämte behov av atl kunnaanvända registret för kontroll och utredningar för bl. a. beskattningsändamäl.Tullverket har ocksä behov av tillgäng lill uppgifter ur registret. Dessamyndigheters verksamhet ligger här sä nära kronofogdemyndigheternas uppgifterall en ändamälsbeskrivning. som medger användning av registret för deras del,enligl utskottets uppfattning ;ir väl motiverad. Utskottet kan pä anförda skäl inte biträda motionärernasönskemal om en ändrad ändamälsbeskrivning. Enligt lagförslaget får en kronofogdemyndighetförfoganderiiil lill utsökningsregistret i fråga om uppgifter i mäl elleriirenden som handläggs hos myndigheten. RSV fär förfoga över hela registret.Registeransvarel blir gemensamt för dessa myndigheter. I molion 542 (m) riktas kritik mot atl RSV skall haförtbganderält till regislrel, RSV har enligl sin instruktion lör närvarandeinle några exeku-lionsriitlsliga uppgifter. Del är däriör uppenbart, ansermotionärerna, atl verket inte har behov av förtbganderätt lör atl kunna fyllasin uppgift som centralmyndighet för exekulionsväsendel. Öm fler myndigheterfär tillgång lill registret än de som nödvändigtvis har behov härav, uppkommerenligt motionärernas mening risk för felaktig hantering av känsliga uppgifter,och medborgarnas upplevelse av all vara övervakade förstärks. Motionärernaanser det principiellt angeläget atl endast myndigheter, som har etl oundgängligtbehov av uppgifter ur registret, fär tillgäng lill regislrel. Ocksälämpligheten i del delade regisleransvar som skulle bli följden av en lörtb- ganderältför RSV ifrägasiills i niolionen. Motionärerna yrkar därför all LU1985/86:36 RSV inte skall fä föribganderätt över utsökningsregistret (yrkande 2delvis). Som Ulskotlet redan har framhållit ingär i RSV:s funktionsom centralmyndighet för exekutionsväsendet planering och tillsyn av denexekutiva verksamheten. underlättar i icke ringa män dettaarbete. Registrets användning för avräkningsimdamäl är sä nära knuten till RSV:suppgifter beträffande skaller och avgifter att Ibrlbganderiitl och därmed ocksåregisleransvar för verket mäsle anses väl motiverade. RSV:s befattning med registret avser lill siörsia delen deallmänna mälen. a. för samordning av verkställighet och övrig hantering höremellertid verket ocksä kunna förfoga iiver registret när det gäller deenskilda mälen. sköter RSV vissa rutiner i dessa mäl. och med tankepä en framtida utökad ADB-teknisk anviindning pä detta område framstår encentral registrering som mest ändamålsenlig, Ulskollel erinrar också om alt etldelat regisleransvar sedan flera är lillåmpas för del centrala skalteregistret.Erfarenheterna av denna ordning ger inle belägg för all det skulle möta nägrabetänkligheter alt inlbra samma system lör utsökningsregistret, Sammanfiillningsvis ;ir utskottets mening all RSV:suppgifter i flera avseenden väl motiverar en föribganderätt överutsökningsregistret. Därigenom blir verket ocksä rcgislciansvarigt, Nägra skälsom talar mol all delta ansvar blir gemensamt med kronoibgdemyndigheterna finnsinte, Pä grund av del anförda tillstyrker ulskollel hiläll lillpropositionen i denna del och avstyrker följaktligen bifall till molion 542yrkande 2 i denna del, I detta sammanhang vill utskottet peka pä alldepartementschefen uttalar i propositionen (s, II) all det kan finnas anledning till en viss omprövningav RSV:s nuvarande uppgift som enbart administrativ centralmyndighet förexekutionsviisendct. Departementschefen hänvisar i samband därmed till altskatteindrivningsutredningen är 1984 i belänkandel (Ds Fi 1984:4) Indrivning avskatt m.m. lagt fram vissa förslag till iindrade uppgifter för RSV. a.föreslår utredningen att prioriteringen av insatserna i olika typer av mäl hoskronoibgdemyndigheterna skall baseras pä rutiner som utarbetas av RSV i form avIbreskrifter. Utskottet vill med anledning härav erinra om att utskottet - motbakgrund av pästäenden om alt allmänna mäl prioriteras framför enskilda samlalt i enskilda mäl skuldbeloppen fär vara avgörande för älgiirderna - siiväl isamband med antagandet av utsökningsbalken är 1981 som senast underinnevarande (LU 1985/86:23) understrukit atl det inte fär ankomma päRSV att utfiirda föreskrifter om prioriteringsmodeller. skall således självstiindigt pröva i vilken ordning inkomnamäl skall handläggas och vilka indrivningsätgärder som bör vidtas. Dettahindrar emellertid inle all RSV i egenskap av tillsynsmyndighet utfärdarrekommendationer som kan tjiina som vägledning för kroniiibgdemyndighetensställningstagande. Registretsinnehåll 1985/86:36 För den som är gäldenär eller svarande i mäl hoskronofogdemyndighet registreras i utsökningsregistret person- resp.organisationsnummer som är s, k, sökbegrepp. För fysiska personer registrerasdessutom namn, adress och uppgifter om civilstånd, dödsfall och flyttning tillullandel och för juridiska personer uppgifter om firma och adress. Registret kan också innehålla uppgift om person som ärgemensamt belalningsansvarig med gäldenären, om delägare i fämansföretag liksomom god man enligl 2 § ackordslagen (1970: 847) och om person som avses medbeslut om ackord eller näringsförbud eller som har försalls i konkurs, Ocksäuppgifter om betalningsinslällelse och likvidation registreras. Registrering sker ocksä av skulden, avkronofogdemyndigheternas åtgärder i mälen och av vissa andra beslut såsomanstånd, avkorlningar. uppskov, avbetalningsplaner och utmätningar. När detgäller sädana uppgifter som inte är idenlifieringsdala för gäldenär ellersvarande ges i den nya lagen regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer elt bemyndigande att meddela närmare omregislerinnehällel, I sammanhanget bör påpekas alt lerminalätkomsten förkronofogdemyndigheterna i princip är begränsad till uppgifter om gäldeniirer ilänet, undantag gäller dock gäldenärens make, om maken själv förekommer somgäldenär hos kronofogdemyndighet i elt annat län, 1 molion 542 (m) anförs all registrering av andra personerän gäldenärer och svarande inte bör fä förekomma. Som skäl anger motionärernaatt det exempelvis är ytterligt olämpligt om barn eller andra familjemedlemmarförs in i registret. Förutom all en registrering upplevs av den enskilde somobehaglig kan den fungera som en brännmärkning. Risk uppstår ocksä all personerfelaktigt kan bli föremål för myndighelsingripanden eller drabbas av felaktigmyndighetsutövning. Som utskottet ovan redovisat förs i iilsökningsregistrelalllid in en uppgift om gäldenärens civilstånd, Nägon annan uppgift omfamiljeförhållanden registreras inle. En gäldenärs make kan visserligen bliinförd i registret men endast om maken själv är gäldenär. Utskottet vill ocksäpeka pä all uppgift om all tvä gäldenärer är makar liksom även uppgifter omdelägar-skap i fämansbolag inte är tillgängliga iutsökningsregistret. Sädana uppgifter kan erhållas först via del centralaskalleregislrel, beträffande vilket gäller en sekretess som är betydligtsträngare än den som råder inom exekutionsväsendet. Utskottet konstaterar således atl del inte förekommernägon registrering av personer i utsökningsregistret enbart på grund avsläktskap med en gäldenär. Motionärernas anlaganden om en sädan registreringbygger enligl utskottets mening uppenbarligen pä en feltolkning avlagförslaget och departementschefens uttalanden. När det gäller registrering i övrigt av personer som inleär gäldenärer erinrar utskottet om alt kronofogdemyndigheterna förutom rentexeku-tionsrällsliga uppgifter har vissa lillsynsfunkliuner. i konkurs har kronofogdemyndigheterna all övervakaefterlevnaden av näringsförbud. Del åliggandet Ibrutsätter alt myndigheterna päell lätt- hanleriigioch effektivt sätt har tillgång lill uppgifter om konkurser och LU 1985/86:36näringsförbud. Tilläggas kan alt dessa uppgifter liksom uppgifter om betalningsinslällelseoch likvidation också är betydelsefulla i myndigheternas exekutiva verksamhet.Det är därför väl motiverat atl utsökningsregistret fär innehålla sådanauppgifter också avseende personer som inte i utsökningsregistret ärregistrerade som gäldenärer. Även kronofogdemyndigheternas behov av uppgifterom ackord och vissa godmansförordnanden motiverar enligt utskottets mening altsådana uppgifter införs i registret. Med hänvisning lill del nu anförda lillslyrker utskottelförslaget i propositionen i aktuella delar och avstyrker bifall lill motion542 yrkande 2 i motsvarande delar. RSV fär enligt förslaget lerminaläikomsi lill helautsökningsregistret. Kronofogdemyndigheternas åtkomst begränsas, som framgår avdet ovan anförda, i princip till uppgifter om personer som förekommer i mäl ochärenden hos kronofogdemyndighet i länet, 1 fråga om uppgifter om konkurser ochnäringsförbud gäller dock ingen geografisk begränsning, Generallullstyrelsenfär enligt förslaget lerminalälkomsl till uppgifter om person i ärende hosmyndigheten. Länsstyrelserna och de lokala skattemyndigheterna föreslås fååtkomst lill uppgifter om person i ärende hos skaltemyndighet inom länet. Sekretessen inom exekulionsväsendel utsträcks till atlomfatta uppgifter i utsökningsregistret både när de förekommer hosregisleransvariga myndigheter och när de är tillgängliga pä terminal hos andramyndigheter, 1 molion 542 (m) hemställs (yrkande 2) attgenerallullstyrelsen, länsstyrelserna och de lokala skattemyndigheterna inlefår lerminaläikomsi. Yrkandet är en konsekvens av motionärernas i tidigareavsnitt behandlade inställning att av integritetsskäl registrets ändamål endastskall vara tillgodoseende av kronofogdemyndigheternas rent exekutivaverksamhet.