bet · G901SfU16 · 1985-12-31 00:00:00 — om bidrag till sjukförsäkringen m. m. 1985/86:100) SfU 1985/86:16 Regeringen har i proposition 1985/86:100 bilaga 7() under litt. D punkt 1. Bidrag till sjukförsäkringen (s.57-58) föreslagit att till Bidrag till sjukförsäkringen /87 anvisa ett förslagsanslag av 5 . Vidare har regeringen föreslagit att anta ettinom upprättat förslag till lag om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring. Lagförslaget kommer att behandlas i utskottets betänkandeSfU 1985/ 86:17. I motion 1985/86:81208 av och () hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag omändrade tillämpningsföreskrifter beträffande sjukpenninggrundande inkomst, såatt den i motionen påtalade orättvisan undanröjs. I mofion 1985/86:81212 av () hemställs attriksdagen hos regeringen begär utredning om åtgärder lör att hindra attkompensation för vid sjukdom bortlallen inkomst blir större än arbetsinkomsten. I motion 1985/86:81213 av () hemställs attriksdagen hos regeringen begär att en utredning ser över sjukdomsbegreppet iden allmänna försäkringen i sylte att åstadkomma en klarare avgränsning. I motion 1985/86:81215 av Bo Finnkvist och () hemställs att hos regeringen begär en översyn av sjukförsäkringenvad gäller sjukpenninggrundande inkomst. I motion 1985/86:8f228 (motivering i 1985/86:8o606) av AlfSvensson (c) hemställs 2. att hos regeringen begär förslag tillförbättring av sjuklönen för hemarbetande i enlighet med vad som anförts imotionen. I motion 1985/86:81239 av andre vice talman och () hemställs att som sin mening gerregeringen till känna 1 1985/86. vad somanförts i motionen om sjukskrivning av patienter som genomgår SfU1985/86:16 sjukvårdande behandling utomlands. I motion 1985/86:81243 av m. fl. (c)hemställs 3. att beslutar att hos regeringen begärautredning och förslag så att ersättningsnivån inom sjukförsäkringen för delfidsarbetande, skiftarbe- tande och feriearbetande når det procenttal som fastställts, 4. att beslutar att hos regeringen begäraförslag om ett grundtrygghetsskydd för hemarbetande inom sjukförsäkringen i enlighet med det anförda. I motion 1985/86:81245 av m.fl. (vpk)hemställs 1. att riksdagenhos regeringen begär att regeringen skyndsamt lägger fram förslag fill ändradberäkning av sjukpenning för studerande så att sjukpenningen underarbetsperioder utgår i samma förhållande till inkomsten som för dem som hararbetsinkomsten jämnt fördelad över året, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag till en förändrad beräkning av sjukpenning försäsong-, skift- och delfidsarbetande så att,de erhåller en i förhållande tillinkomsten rättvisare sjukpenning. I motion 1985/86:81250 av m:fl. (s), delvis,hemställs att hos regeringen begär en översyn av sjukförsäkringen vadgäller sjukpenninggrundande inkomst för arbetslösa och studerande. I motion 1985/86:51257 av och () hem.ställs att hos regeringen anhåller om förslag om en rättvissjuk- resp. föräldraförsäkring vid korttids-, deltids-, skift- ochsäsongarbete. I mofion 1985/86:81263 av m.fl. (c)hemställs att beslutar upphäva 3 kap. 11 § andra stycket lagen(1962:381) om allmän försäkring. I motion 1985/86:81298 av m. fl. (vpk)hemställs att med ändring i proposition 1985/86:100, bilaga 7Socialdepartementet, D. Försäkring vid sjukdom, handikapp och ålderdom, anvisarett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt anslagför fortsatt sfimulansbidrag till landstingen för barn- och ungdomstandvårdefter . I motion 1985/86:81311 av och (c) hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringenfill känna vad som i motionen sagts om egenföretagares sjukförsäkringsförmåner. I mofion 1985/86:81336 av m.fl. (fp)hemställs 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag fill förändrade regler i sjukförsäkringen så attkompensationsnivån fr. o.m. budgetåret sänks till under deförsta för vilka sjukpenning utbetalas, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag till förändrade regler i sjukförsäkringen förinsjuknandedagen, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om kompensationsnivån för dem som arbetar koncentre- SfU 1985/86:16rad deltid, delar eller under ferier, 16. att beslutar att ersättning Irån denallmänna tandvårdsförsäkringen även fortsättningsvis skall utgå enligt nugällande regler för barn-och ungdomstandvård. 1 motion 1985/86:81342 av m. (m)hemställs 1. att riksdagenbeslutar att Ir.o.m. i enlighet med motionens förslag införanya regler i a) sjukpenningförsäkringen, 2. att -under förutsättning av bifall till yrkande 1 ovan - beslutar attsjukförsäkringsavgiften och lolkpensionsavgilten Ir.o. m. den 1 januari 1987skall utgöra resp. , 5. att beslutar att under D 1 i bilaga 7fillbudgetpropositionen. Bidrag till sjukförsäkringen, lör /87anslå 4 , vilket innebär ett i förhållande till regeringensförslag med . I motion 1985/86:81346 (motivering i 1985/86:A608) av RosaÖsth m. fl. (c) hemställs 1. att beslutar om sådan ändring avsjuklörsäkringsbestämmel-serna att delfidsarbetande erhåller sjukpenning iförhållande fill det reella inkomstbortfallet vid korttidssjukdom. Sjukförsäkringen finansieras till genomsocialavgifter från arbetsgivare och egenföretagare. Återstående 15 %finansieras genom statsbidrag över anslaget D 1. Bidrag till sjukförsäkringen. Sjukförsäkringen lämnar sjukvårdsersättning i samband medläkarvård och läkemedelsinköp, tandvård, sjukhusvård och viss annan sjukvårdsamt lör sjukresor. Vidare ger försäkringen rätt till sjukpenning vid sjukdom. De sammanlagda utgifterna lör sjukförsäkringen / 87 beräknas till 33 370 milj. kr. Statsbidraget beräknas fill5 . I anslutning till förevarande anslag behandlar utskottetnedan motionsyrkanden från den allmänna motionstiden med anknytning tillsjukpenningförsäkringen och till anslagsberäkningen. Motionsyrkanden som berörbestämmelserna om ersättning vid sjukvård kommer att behandlas i ett senarebetänkande tillsammans med en väntad proposition om ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen för läkarvård m.m. Den som är försäkrad enligt lagen om allmän försäkring(AFL) och bosatt i skall vara inskriven hos allmän försäkringskassa fr.o. m. den månad då han fyller . Inskrivningen medför rätt till sjukpenningom den 1 * 1985/86. försäkradessjukpenninggrundande inkomst uppgår till . Den SfU 1985/86:16sjukpenninggrundande inkomsten motsvarar den inkomst i pengar eller vissanaturaförmåner som den försäkrade kan antas för är räknat-komma att tillsvidare erhålla av eget arbete, antingen på grund av anställning eller genomannat förvärvsarbete. Vid beräkningen av den sjukpenninggrundande inkomstenbortses från den del av inkomsten som överstiger det vidårets ingång gällande basbeloppet. Ändring i den sjukpenninggrundandeinkomsten på grund av inkomständring kan ske först efter det attförsäkringskassan fått kännedom härom. Sjukpenning utgår vid sjukdom som sätter ned arbetsförmåganmed minst hälften. Vid fullständig nedsättning av arbetsförmågan utges helsjukpenning och i annat fall halv sjukpenning. Hel sjukpenning utgör för dagräknat av den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten, delad med 365. Sjukpenningförsäkringen ger skydd mot inkomstbortfall fr.o.m. dagen efter insjuknandedagen. Som insjuknandedag räknas normalt den dag dåanmälan om sjukdomsfallet görs hos . Om sjukdomsfallet vararhögst utöver insjuknandedagen utges inte sjukpenning för de dagar,högst två, då den försäkrade ändå inte skulle ha arbetat i sin huvudsakligasysselsättning (fridagsregeln). Om en ny sjukperiod inträffar inom 20 dagarfrån föregående sjukperiods slut utgår sjukpenning även för insjuknandedagen idet nya sjukdomsfallet. I syfte att åstadkomma besparingar inom sjukförsäkringenläggs i två motioner fram förslag om sänkning av kompensationsnivån m. m. Imotion 5f342 (yrkande 1, delvis) av m. fl. föreslås att fr.o.m. skall under tio dagars sjukdom per tolvmånadersperiodutges högst två tredjedels ersättning jämfört med nuvarande regler, dvs. istället lör av bortlallet av sådana inkorrrstdelar som ligger till grundlör den sjukpenninggrundande inkomsten. I övrigt skall ersättning utgå med 80 %under tre månader. Upprepad sjukdom skall liksom lörnärvarande räknas som lortsatt sjukperiod. Den dag då sjukfallet anmäls tillförsäkringskassan skall annars inte ersättas. Om förvärvsarbete skett underanmälningsdagen innan anmälan sker skall räknas somanmälningsdag. I motionen föreslås också att kompensafionsnivån inomföräldraförsäkringen generellt skall sänkas från , en fråga somutskottet kommer att behandla i ett senare betänkande. Motionärerna beräknaratt förslagen medför en besparing inom sjukpenning- och föräldraförsäkringarnamed . I motion 5f336 av m, fl. föreslås(yrkande 1) att kompensationsnivån sänks till under sammanlagt 30 dagarper år fr. o. m. . Vidare begärs (yrkande 2) förslag tilländrade regler, så att första frånvarodagen från arbetet räknas sominsjuknandedag för vilken ersättning inte utgår. Besparingarna påsjukförsäkringen till följd härav beräknas i motionen till 1 156 milj. kr.Totalt beräknas statens kostnader, med hänsyn till skattebortfallet, minska medca . Utskottethar tidigare i av godkända betänkanden (se senast SfU 1984/85:20)avstyrkt liknande förslag som de nu förevarande om besparingar SfU1985/86:16 inom sjukförsäkringen med hänvisning till de kännbara effekterbesparingarna skulle medföra för de försäkrade. Utskottet anser att riksdagenbör vidhålla sina tidigare ställningstaganden och avstyrker bifall tillmotionerna Sf342 och Sf336 i nu behandlade delar. Genom att den sjukpenninggrundande inkomsten beräknas förår och sedan delas med 365 vid beräkning av sjukpenningen kan detta leda tillojämna effekter i kompensationshänseende för sådana försäkrade som inte har sinarbetstid jämnt fördelad över årets arbetsdagar. Detta gäller t. ex. vissadeltidsarbetande, skiftarbetande, säsong- och feriearbetande. Ävenfridagsregeln vid korttidsfrånvaro leder till ojämna effekter för dessakategorier försäkrade. Ett flertal motioner berör frågan om en rättvisareersättningsnivå för de nämnda grupperna. I motion 51336 av m.fl. begärs att ett aktivt utredningsarbete skall bedrivas i sylte att uppnåsamma kompensationsnivå, , för deltidsarbetande m. fl. som för andraförsäkrade. I motionerna Sf243 (yrkande 3) av , Sf245 av LarsWerner m. fl. (yrkande 2) och 8f257 av och begärsförslag i samma syfte medan m. fl. i motion 81346 begär beslut ifrågan. Yrkande 1 i motion Sf245 tar särskilt upp sjukpenningberäkningen förferiearbetande studerande. Motionärerna begär ett skyndsamt förslag om ändradsjukpenningberäkning för denna kategori försäkrade så att sjukpenningenkompenserar inkomstbortfallet till . Även i motion 8f250 av . begärs en översyn av sjukpenningförsäkringens regler i detta syfte.Vidare begärs i denna motion och i motion 8f215 av Bo Finnkvist och HansRosengren att arbetslöshetsersättningen skall utgöra sjukpenninggrundandeinkomst för att säsongarbe-tande som har återkommande arbetslöshetsperioderskall erhålla ett bättre sjukpenningskydd. Ett närliggande problem tas upp i motion Sf208 av JanHyttring och . Motionärerna vänder sig mot att man vid beräkningav sjukpenninggrundande inkomst beaktar den försäkrades förväntade inkomsterav eget arbete endast om dessa kan antas utgå i följd.Härigenom kan, anför motionärerna, tillfälliga inkomstökningar till följd avatt en deltidsarbetande t. ex. tar ett kortare vikariat på heltid inte beaktas.Motionärerna begär förslag om ändrade tillämpningsföreskrifter så att även tillfälligainkomstökningar kan beaktas. Utskottet är väl medvetet om de problem ikompensationshänseende som nuvarande regler om sjukpenningberäkningen medförför deltidsarbetande m. fl. Utskottet har också tidigare vid ett flertaltillfällen framhållit angelägenheten av att frågan får en lösning. När frågansenast behandlades i utskottets betänkande SfU 1984/85:20 hänvisade utskottetfill att SAF och LO träffat en överenskommelse om vissarekommendationer för förbundens förhandlingar avtalsrörelse och attfrågan om sjukersättning till arbetare tagits upp i överenskommelsen. a. enats om att gemensamt och i kontakt med statsmakterna utredanuvarande sjukersättningssystem i syfte att nå likvärdiga villkor för olika kategorieranställda. Efterfortsatta överläggningar i frågan har SAF och LO i en skrivelse till Rättelse: S. 15 rad 10 och 11 nedifrån. Står: 5 Rättattill: 3 regeringenden hemställt att regeringen SfU 1985/86:16lägger fram förslag om ändring av reglerna i lagen om allmän försäkring ombestämmande av sjukpenning i fall där sjukperioden omfattar iföljd. Parterna föreslår att ersättning i normalfallet bestäms så attersättning utges för varje arbetstimme som skulle ha utförts i den försäkradesförvärvsarbete av hans sjukpenninggrundande årsinkomst (SGI) divideradmed en divisor som motsvarar årsarbetstiden om 40 timmari genomsnitt per helgfri vecka. Försäkrad som för insjuknandetarbetar enligt ett tjänstgöringsschema med lägre veckoarbetstid än igenomsnitt per helgfri vecka skall hos kunna begära attersättningen bestäms med tillämpning av en lägre divisor som beräknats medhänsyn till den lägre veckoarbetstiden. Avslutningsvis framhålls i skrivelsenatt det är angeläget att reformen kan genomföras . Utskottet har erfarit att jämsides med det arbete sompågår inom för att lösa de aktualiserade problemen harriksförsäkringsverket tillsatt en arbetsgrupp för att se över vilka tekniskalösningar som är mest ändamålsenliga för att uppnå en mer rättviskompensationsnivå. a. övervägs en lösning där försäkringsersättningen ihögre grad än är beroende av det verkliga inkomstbortfallet. Utskottet, som ånyo kraftigt vill understrykaangelägenheten av att problemen med sjukpenning för försäkrade som har sinarbetstid ojämnt fördelad får en tillfredsställande lösning, anser meddet anförda att motionerna Sf336 yrkande 3, Sf243 yrkande 3, Sf245 yrkandena 1och 2, Sf257, Sf346 yrkande 1 och Sf208 inte behöver föranledanågon åtgärd. Även syftet med motionerna Sf250 och Sf215 får ansestillgodosett med det ovan anförda. Vad särskilt gäller yrkandena i dessa bådamotioner om att arbetslöshetsersättningen bör utgöra sjukpenninggrundandeinkomst vill utskottet erinra om att denna fråga behandlats avsjukpenningkommittén i dess slutbetänkande SOU 1983:48, Egenföretagaressjukpenning m. m. Kommittén framhåller att sjukpenningen är avsedd att utgöraersättning för förlorad förvärvsinkomst och att det är principiellt oriktigtatt låta storleken på arbetslöshetsersättningen vara sjukpenninggrundande. Ytterligare en motion berör kompensationsnivån inomsjukpenningförsäkringen. anför i motion Sf212 att kompensationenvid sjukdom kan överstiga den förlorade inkomsten i fall då en anställdförsäkrad har sin sjukpenninggrundande inkomst grundad inte bara på lön utanockså på olika naturaförmåner som får behållas vid sjukdom. Hon begär enutredning om åtgärder för att förhindra en sådan överkompensation. har vid såväl 1983/som 1984/85 årsriksmöten på förslag av utskottet avslagit motioner med liknande syfte.Utskottet har därvid framhållit att värdet av naturaförmåner vid beräkningen avsjukpenninggrundande inkoirrst m. m. med nödvändighet bygger på enschablonmässig beräkning. Så t. ex, ingår endast vissa slag av naturaförmåner iberäkningsunderlaget. Möjligheten att utnyttja förmånerna under sjukdomvarierar också avsevärt mellan olika försäkrade. Skulle förmånerna i frågaundantas helt från beräkningsunderlaget för sjukpenninggrundande inkomst skulledetta leda för låg sjukpenning. För en helt rättvisande kompensafionsnivå SfU1985/86:16 erfordras en särskild utredning vid varje sjukfall om i vilkenutsträckning förmånerna kunnat utnyttjas. Kostnaden för administrationen av ettsådant utredningsförfarande skulle inte heller svara mot de besparingar somskulle kunna göras i de fall sjukpenningen reducerades i förhållande till deunder sjukdomstiden utnyttjade naturaförmånerna. Utskottet finner inte anledning till ändratställningstagande och avstyrker bifall fill motion Sf212. En förutsättning för att nedsättning av arbetsförmåganskall grunda rätt till sjukpenning är att nedsättningen förorsakas av sjukdom.Någon definition av sjukdomsbegreppet finns inte i AFL, utan det har överlåtitstill de tillämpande myndigheterna att ange omfattningen av detta. När den försäkrade är föremål för rehabiliteringsåtgärderskall arbetsförmågan anses vara nedsatt i den mån han på grund av åtgärden ärförhindrad att utföra förvärvsarbete. Med rehabiliteringsåtgärder avses åtgärdsom är ägnad att förkorta sjukdomstiden eller helt eller delvis förebygga ellerhäva nedsättning av arbetsförmågan. anför i motion Sf213 att sjukdomsbegreppetenligt lagen om allmän försäkring i praktiken är synnerligen vagt. Genombegreppets oklarhet har sjukpenningen på ett icke önskvärt sätt kommit attövergå till att bli en ersättning för minskat välbefinnande eller för bristandesocial anpassning och sjukpenning utges i fall där sociala bidrag och framförallt socialvård borde vara självklar. Detta försvårar enligt motionärenrehabiliteringsarbetet vid t. ex. alkoholism och narkomani. Hon begär att enutredning ser över sjukdomsbegreppet i syfte att åstadkomma en klarareavgränsning. Den fråga mofionären tagit upp har enligt vad utskottetinhämtat aktualiserats inom den fillkallade kommittén (81985:02) för översyn av sjukförsäkringens roll när det gäller förebyggandeåtgärder och i samband med rehabilitering. Med hänsyn till att frågan sålundaredan är föremål lör utredning bör motion 81213 inte föranleda någon åtgärdfrån sida. vice talman och tari motion Sf239 upp frågan om rätten fill sjukpenning för reumatiker ochpsoriafiker vid sjukvårdande behandling i utlandet. Enligt mofionärerna finnsinte några fasta regler härom som gäller alla patienter och de begär att fråganlöses, exempelvis genom anvisningar från fill läkarebeträffande utlandsvärden. Utskottet har vid flera fillfällen avslagit mofioner medsamma syfte som den nu förevarande (SfU 1982/83:13 och 17, 1983/84:24 samt1984/85:20). Utskottet har i samband härmed redogjort lör gällande bestämmelserpå området dels inom AFL, dels i kungörelse RFFS 1981:4.Enhgt kungörelsen skall, i de lall den försäkrade beretts vård utomlands avsjukvårdshuvudman och vården bekostas av sjukvårdshuvudmannen, vården ansessom en åtgärd i rehabihteringssyfte. Vården grundar följaktligen rätt fillsjukpenning enligt de särskilda bestämmelser i som gällerrehabiliteringssituafioner. Utskottet erinrade också om att riksförsäkringsverketsnämnda kungörelse har kompletterats med anvisningar till försäkringskassornaför handläggning av ansökningar om sjukpenning vid SfU 1985/86:16 utlandsvård.Anvisningarna gäller såväl situationer där vården bekostas av sjukvårdshuvudmännen,i vilka fall utlandsvården så gott som undantagslöst administrerasav (8UVAB), som situationer där vårdeninte bekostas av sjukvårdshuvudmännen. Även i de senare fallen kan vården administreras av SUVAB. Den kan också administreras eller bekostasfill någon del av särskild organisation. de fallvården inte bekostas av sjukvårdshuvudmännen infordra nödvändigt medicinsktunderlag för ärendets prövning. Därefter prövas om vården utgör enrehabiliteringsåtgärd som grundar rätt till sjukpenning eller om rätt till sjukpenningföreligger på sedvanliga grunder. Med hänsyn till de nämnda bestämmelsernaoch anvisningarna och till att det inte är möjligt att införa längregående generella regler om rätt till sjukpenning vid utlandsvård har utskottetinte funnit anledning fill någon åtgärd från sida. Utskottet vidhåller sin tidigare ståndpunkt i frågan ochavstyrker bifall till motion Sf239. Sjukpenninggrundande inkomst för den som har inkomst avannat förvärvsarbete än anställning beräknas i princip med ledning av denförsäkrades taxering. Inkomsten av annat förvärvsarbete får dock inte beräknashögre än vad som motsvarar skälig avlöning för liknande arbete för annansräkning. Har en försäkrad under en följd av år redovisat lägre skatterättslignettointäkt än vad som motsvarar skälig avlöning för liknande arbete för annansräkning skall enligt föreskrifter hans sjukpenninggrundandeinkomst av detta arbete beräknas med ledning av de tre senaste årens taxering.Den sjukpenninggrundande inkomsten får emellertid beräknas till högre belopp änden skatterättsliga nettointäkten i de fall den försäkrade på grund avsärskilda förhållanden har en låg taxerad inkomst. Sådana förhållanden kan varaatt verksamheten befinner sig i ett uppbyggnadsskede eller att starkskuldbelastning, ändrade förvärvsförhållanden eller fillfälliga förlusterföreligger. Den .som har inkomst av annat förvärvsarbete än anställning harmöjlighet att välja karensfid inom sjukpenningförsäkringen om 3 eller 30dagar. Val av karenstid föranleder en motsvarande nedsättning avsjukförsäkringsavgiften. Om anmälan om karenstid gjorts kan den försäkradeövergå till kortare eller ingen karensfid under förutsättning att han intefyllt . Ändringen i karensfiden får dock inte tillämpas vid sjukdom sominträffat innan ändringen blivit gällande. och begär i motion 5f311 atten särskild sjukförsäkringsform inom den allmänna försäkringen föregenföretagare utreds. Motionärerna kritiserar nuvarande system som enligt demmissgynnar egenföretagare i flera hänseenden. Dels reduceras förmånerna närrörelsen ger ett resultat som överstiger lönen för en jämförbar anställd, delsfår egenföretagare med låga inkomster ett dåligt socialt skydd. Det senaresammanhänger med att rörelseresultatet för denna grupp i regel påverkasnegativt av en betydande del kapitalkostnader i form av skuldräntor. För attåstadkomma ett rimligt socialt skydd för egenföretagare bör enligt motionä- rerna engrundtrygghet finnas inom försäkringen i form av ett garantibelopp SfU1985/86:16 lika för alla upp till en viss inkomstnivå. Därutöver bör införas enfrivillig försäkring där premien relateras till utgående förmåner, karenstidm.m. Utskottet behandlade en motion med likartat syfte vidfjolårets i betänkande SfU 1984/85:12. Utskottet avstyrkte därvid atten generell grundsjukpenning motsvarande garantibeloppet inomföräldraförsäkringen skulle införas i sjukpenningförsäkringen med hänsyn tillatt utskottet samfidigt tillstyrkte ett förslag från regeringen i proposition1984/85:78 om att den frivilliga sjukförsäkringen skulle byggas ut till enhögsta ersättningsnivå motsvarande garantibeloppet inom föräldraförsäkringen.Utskottet erinrade också om att sjukpenningkommittén funnit en lösning med ensärskild frivillig försäkring för egenföretagare inom försäkringssystemetförenad med en rad nackdelar av såväl praktisk som principiell natur. Kommitténhade ansett att argumenten för att egenföretagare alltjämt skulle omfattas avden obligatoriska försäkringen vägde tyngre än argumenten för att de skulle ståutanför. Mot denna bakgrund kunde utskottet inte biträda motionsförslaget, ochutskottet finner inte nu anledning till ändrat ställningstagande. Utskottetavstyrker följaktligen bifall till motion Sf311. Ytterligare en motion berör egenföretagaressjukpenningskydd, nämligen motion 51263 av m.fl. Motionärernaanser att vid övergången fill kortare karenstid inom sjukpenninglörsäkringenskall kravet på att den försäkrade ej skall ha fyllt tas bort. Utskottet vill erinra om att fr. o. m. i århar villkoren lör övergång fill kortare karenstid mjukats upp genom att etttidigare villkor om att den försäkrade måste ha god hälsa tagits bort enligtförslag härom i proposition 1984/85:78. I det lörenämnda betänkandet SlU1984/85:20 behandlade utskottet ett motionsyrkande om att åldersgränsen 55 årskulle slopas. Utskottet anförde att det kvarvarande åldersvillkoret fick sessom ett resultat av en försäkringsmässigt kalkylerad risk, och avskaffandet avdetta villkor skulle enligt utskottets mening rubba förutsättningarna förförsäkringens finansiering. Utskottet, som avstyrkte bifall till motionerna ifråga, vidhåller sitt tidigare ställningstagande och avstyrker bifall tillmotion 8f263. Fr. o. m. har den frivilligasjukpennirigförsäkringeh byggts ut.