bet · G901LU6 · 1985-12-31 00:00:00 — I ärendet behandlar utskottet fyra motioner vari tas uppfrågor om redovisning av aktieinnehav i aktiebolags årsredovisning, omanvändning av medel i uppskrivningsfond, om aktiebolags redovisning avinventarier samt om uppskrivning av ideella föreningars anläggningstillgångar. Motionerna har remissbehandlats. En sammanställning avremissvaren finns i bilaga till betänkandet. Utskottet avstyrker bifall till motionerna. Motställningstagandet reserverar sig m-ledamöterna. Motion 1984/85:589 av () vari yrkas attriksdagen beslutar ändra aktiebolagslagens bestämmelser om årsredovisning ienlighet med vad som anförts i motionen, 1 motionen framställs önskemål om en förenklad redovisningav innehav av aktier i andra bolag. Motion 1984/85:590 av () vari yrkas attriksdagen beslutar om en sådan ändring i aktiebolagslagens regler om användningav uppskrivningsfond som angetts i motionen. Motion 1984/85:591 av () vari yrkas attriksdagen beslutar om en sådan ändring i aktiebolagslagens regler omredovisning av inventarier som angetts i motionen. Motion 1984/85:1673 av () vari yrkasatt hos regeringen begär förslag fill ändring av bokföringslagen,såvitt avser ideella föreningars anläggningstillgångar, i enlighet med vad somanförts i motionen. Redovisningav aktieinnehav i aktiebolags LU1985/86:6 Med årsbokslut avses en bokföringsskyldigs interna, inteoffentliga redovisning och med årsredovisning vederbörandes offentligaredovisning. Regler om årsredovisning finns i aktiebolagslagen (1975:1385)(ABL), lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar samt lagen (1980:1103) omårsredovisning m, m, i vissa företag. Bokföringslagen (1976:125) (BFL) innehåller bestämmelserom årsbokslut (11-21 §§), Skyldigheten att upprätta årsbokslut är knuten tillbokföringsskyldigheten. Bokföringsskyldiga är alla näringsidkare samtaktiebolag och ekonomiska föreningar, även om bolaget eller föreningen inteutövar näringsverksamhet. Enligt 11 § BFL skall för varje räkenskapsår denlöpande bokföringen avslutas med ett årsbokslut, som skall bestå avresultaträkning och balansräkning. Resultaträkningen skall i sammandragredovisa samtliga intäkter och kostnader i rörelsen under räkenskapsåret samtlämna en med hänsyn till rörelsens förhållanden tillfredsställande redovisningför hur räkenskapsårets resultat uppkommit. Balansräkningen skall i sammandragredovisa rörelsens samtliga tillgångar och skulder samt eget kapital i rörelsenpå balansdagen, I resultaträkningen och balansräkningen skall med hänsyn tillrörelsens förhållanden lämnas vissa ytterligare uppgifter och upplysningar, ' Enligt ABL skall årsredovisning bestå av balansräkning,resultaträkning och förvaltningsberättelse. Beträffande aktiebolags resultaträkning och balansräkning gäller förutom bestämmelserna i de föreskrifter som finns i 11 kap, ABL. Enligt 11 kap, 8 § skall utöver vad som följer av BFL i resultaträkningen och balansräkningen lämnas uppgifter och särskilda upplysningar beträffande bl, a. innehav av aktier i andra bolag. Sådana aktier skall redovisas med angivande för varje bolag av dess namn, antalet aktier och dessas nominella värde och värde enligt balansräkningen. Understiger båda dessa värden för aktierna i ett bolag, som ej är dotterbolag, , . eller detlägre belopp, som motsvarar av det aktieägande bolagets eget kapital enligtbalansräkningen, får dock specifikation utelämnas. När det ur allmän ochenskild synpunkt är påkallat får regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer tillåta att också i andra fall akfier redovisas utan specifikation.Enligt 53 §akfiebolagsförordningen (1975:1387) prövas frågor om sådanttillstånd av kommerskollegium. Bakgrunden till bestämmelsen i ABL omredovisningsskyldighet beträffande aktieinnehav i andra bolag är att det istor utsträckning förekommer att särskilt större företag äger ett antal mindreposter av aktier eller andelar i ekonomiska föreningar (prop. 1975:103 s, 445),Under förarbetena fill ABL uttalade föredragande statsrådet att innehavet oftaär av understödskaraktär och exemplifierade det med några andelar i en golfbana,i ett tvätteri e. d, I fråga om sådana poster och andelar, vanligen omtaladesom sociala andelar, saknade enligt statsrådet en offentlig specificeringnämnvärt intresse. Bestämmelsen om redovisningsskyldighet medger därför attsådana smärre innehavkan sammanföras i aktiespecifikationer i en gemensam post, som LU 1985/86:6 kan kallas"Diverse aktier (och andelar)". Med hänsyn fill att även mycket betydandeaktieposter inte sällan tas upp i balansräkningar till kraftigt nedskrivnavärden krävs att såväl nominellt som bokfört värde av en aktiepostunderskrider den i bestämmelsen angivna beloppsgränsen för att specifikationskall få utelämnas. Som sagts gäller undantaget frånspecifikationskravet inte för aktier i dotterbolag, I fråga om bestämmelsen omdispens från specifikafions-kravet bör denna enligt uttalande av föredragandestatsrådet tillämpas mycket restrikfivt (prop, 1975:103 s, 456), Enligt föreningslagen gäller en motsvarande bestämmelse omredovisning av ekonomiska föreningars innehav av aktier i bolag, Iårsredovisningslagen däremot finns inte något krav på specifikation avaktieinnehav annat än när det gäller akfier i dotterföretag. I motionen anförs att ett bolag med , i egetkapital enligt nuvarande lagstiftning måste specificera alla aktieinnehav . Motivet till specifikationskravet torde enligt motionären vara att läsaren av årsredovis ningen skall kunna bilda sig en uppfattning om inte bara en koncerns uppbyggnad utan också om koncernens innehav i samarbetande företag - s, k, intressebolag. Särskilt , framhåller motionären, har mångabåde små och stora bolag placerat en del av sin likviditet i framför alltbörsnoterade aktier. Då gränsen för krav på specifikation av aktieinnehav är sålåg tyngs ofta bolagens årsredovisningar av flera sidor aktiespecifikafioner,som kanske är helt ointressanta i jämförelse med årsredovisningens övrigainnehåll. I syfte att förenkla och koncentrera årsredovisningenföreslår motionären att specifikation av aktieinnehav endast skall behöva skeom innehavet överstiger av det ägda bolagets aktiekapital. Utan någrajämförelser i övrigt skulle därmed enligt motionären beloppsgränsen sammanfallamed gränsen för rätt att tillsätta minoritetsrevisor och med gränsen förtvångsinlösen av minoritetsaktier. Yttranden över motionen har inhämtats frånbokföringsnämnden (BFN), , SHIO-Familjeföretagen, FöreningenAuktoriserade Revisorer och , SHIO-Familjeföretagen tillstyrker motionsförslaget,delar motionärens uppfattning att den gällandespecifikationsskyldigheten torde vara betungande för många företag och ärdärför principiellt posifiv fill en lättnad i detta hänseende. Övrigaremissinstanser avstyrker motionen. FAR föreslår i stället att beloppsgränsen50 . indexregleras eller höjs till . SRS förordar samma höjningav beloppsgränsen. BFN föreslår för sin del en allmän översyn av samtligaspecifikationsregler i II kap. 8och 9 §§ ABL, där hänsyn bör tas fill specifikafionskravets relevans med hänsyntill dess ursprungliga och nuvarande syfte. Beträffande det LU 1985/86:6närmare innehållet i remissvaren hänvisas till betänkandets bilaga. Användning av medel i uppskrivningsfond Enligt BFL är huvudprincipen att anläggningstillgång närden redovisas i balansräkningen inte får tas upp över värdet i närmastföregående fastställda balansräkning. Motivet för denna princip är att ettbolag inte bör kunna skapa utdelningsbar vinst genom att skriva upp värdet påanläggningstillgång. Om en anläggningstillgång kan anses ha ett beståendeväsentligt övervärde, får emellertid uppskrivning av anläggningstillgång skeunder förutsättning att uppskrivningsbeloppet används till erforderlignedskrivning av värdet på andra anläggningstillgångar och särskilda skälföreligger för sådan utjämning. Fast egendom, som åsätts taxeringsvärde, fårdock inte skrivas upp över taxeringsvärdet (15 § BFL), Enligt ABL får utan hinder av BFL:s bestämmelseruppskrivningsbeloppet användas också till ökning av aktiekapitalet genomnyemission eller fondemission eller till avsättning till uppskrivningsfond.Medel som avsätts i en uppskrivningsfond får senare tas i anspråk tillerforderlig nedskrivning av värdet på andra anläggningstillgångar, om särskildaskäl finns för en sådan utjämning. Medlen får också nyttjas för ökning avaktiekapitalet genom nyemission eller fondemission (11 kap, 4 § ABL).Uppskrivningsfonden tillhör bolagets bundna egna kapital (11 kap, 7 § ABL), En fondemission kan ske genom överföring till aktiekapitaletav bl. a. medel i uppskrivningsfond eller genom uppskrivning avanläggningstillgångs värde (4 kap, 16 § ABL), Beslut om fondemission, som skallfattas av ordinarie bolagsstämma då balansräkningen fastställs, får ejverkställas förrän det registrerats. Nedsättning av aktiekapitalet får enligt 6 kap, 1 § ABLske för avsättning till reservfond eller för omedelbar täckning av förlustenligt fastställd balansräkning, om förlusten ej kan täckas av fritt egetkapital. Beslut om dispositioner beträffande bolagets vinst eller förlustenligt den fastställda balansräkningen skall fattas av ordinarie bolagsstämma(9 kap, 5 §), Av 6 kap, 5 § framgår att aktiekapitalet är nedsatt när beslutetom nedsättning registrerats. Innan förflutit från registreringen fårvinstutdelning beslutas endast om rätten ger fillstånd därtill eller omaktiekapitalet ökats med minst nedsättningsbeloppet. I ABL finns bestämmelser om tvångslikvidation (13 kap.).Så snart det finns skäl att anta att bolagets eget kapital understiger hälftenav det registrerade aktiekapitalet skall en särskild balansräkning upprättas.Vid beräkning av det egna kapitalets storlek skall inom linjen tilläggas enpost utvisande den ökning av tillgångarnas sammanlagda värde som skulle följa,om de redovisades till försäljningsvärdet med avdrag för försäljningskostnaderna. Motion590 LU 1985/86:6 I motionen hävdas att den nuvarande lagstiftningen i frågaom användningen av medel i uppskrivningsfond kan medföra prakfiska problem.Enligt motionären kan lönsamhetsproblem mer eller mindre tillfälligt drabbaföretag. Exempel härpå är de svårigheter som drabbade företag medutlandsskulder fill följd av devalveringen och som orsakade attföretagen hamnade i likvidationssituationer. Vidare kan en strukturomvandlinginnebära förluster som också kan försätta bolaget i den situationenatt kontrollbalansräkning enligt akfiebolagslagens bestämmelser omtvångslikvidation måste upprättas. Om bolaget exempelvis äger en fastighet varsverkliga värde vida överstiger det bokförda värdet, kan man enligt motionärengång på gång tvingas upprätta kontrollbalansräkning och då konstatera attlikvidafionsplikt inte föreligger, Mofionären anser att ett sådant förfarandeär omständligt. Motionären pekar vidare på att uppskrivning kan ske tilltaxeringsvärdet på en av ett bolag ägd fastighet, om det bokförda värdetunderstiger taxeringsvärdet. Om erforderlig nedskrivning av andraanläggningsfillgångar inte förutsätts vara aktuell måste uppskrivningsbeloppetanvändas anfingen fill fondemission eller fill avsättning tilluppskrivningsfond, I de fall uppskrivningsbeloppet avsatts filluppskrivningsfond har det bundna egna kapitalet i bolaget ökat med dettabelopp. De balanserade förlusterna måste dock fortfarande tas upp ibalansräkningen. För att få bort de balanserade föriusterna urbalansräkningen måste enligt motionären följande ske, nämligen - uppskrivningoch avsättning till uppskrivningsfond, ~ användningav uppskrivningsfonden fill höjning av aktiekapitalet genom , fondemissionalternativt direkt användning av uppskrivna medel till fondemission samt - nedsättning igen avaktiekapitalet genom kvittning av de balanserade förlusterna. Motionären anser att detta förfarande är krångligt,byråkratiskt och onödigt kostsamt för bolaget. För att undvika detta fordrasenligt motionären blott den ändringen i aktiebolagslagen att belopp avsatt tilluppskrivningsfond även får användas till "kvittning" mot balanseradeförluster. Motionären föreslår att en sådan ändring sker. Yttranden över mofionen har lämnats av BFN,(), SHIO-Familjeföretagen, FAR och SRS. SHIO-Familjeföretagen och BFN tillstyrker motionen, BFNdock under förutsättning att de synpunkter som beaktas. RSV,som anser att de i motionen anförda skälen inte är tillräckliga för attnuvarande bestämmelser skall ändras, avstyrker det i motionen framlagdaförslaget. Samma ståndpunkt har FAR och SRS, vilka anser att gällande reglerbör behållas. Remissvarenredovisas närmare i bilaga till betänkandet. 1' 1985/86. Aktiebolagsredovisning av inventarier LU1985/86:6 I BFL finns bestämmelser om innehållet i den balansräkningsom den bokföringsskyldige skall upprätta i samband med årsbokslutet. Balansräkningenskall i sammandrag redovisa bl, a, rörelsens samtliga tillgångar (19 §). Blandde anläggningstillgångar som därvid skall förtecknas kan nämnas skepp,maskiner, inventarier o. d, samt byggnader, I fråga om sådan balansräkning som skall ingå iakfiebolags årsredovisning gäller vidare de föreskrifter som finns i 11 kap,ABL, Enligt 11 kap, 8 § skall utöver vad som följer av BFL i bl, a, balansräkningenlämnas vissa särskilda upplysningar om det slag av anläggningstillgångar somovan redovisats. För dessa anläggningsfillgångar skall anges dels fillgångarnasanskaffningsvärde, dels det sammanlagda beloppet av de av- och nedskrivningarpå anskaffningsvärdet som föreslagits intill balansdagen. Har sådanatillgångar uppskri-vits, skall även anges kvarstående oavskrivet belopp avuppskrivningen. Enligt övergångsbestämmelserna i som finns i lagen(1975:1386) om införande av aktiebolagslagen får en schablonmetod tillämpas ide fall anskaffningsvärdet för tillgång, som förvärvats före den 1 januari1977, inte kan utrönas med hjälp av bolagets bevarade räkenskaper. Motiven till de i 11 kap, 8 § ABL angivna kraven påuppgifter i bolagens årsredovisning är enligt förarbetena att ge läsarenuppfattning om storleken av befintliga dolda reserver och en bättre grundvalför bedömning av företagets avskrivningar (SOU 1971:15 s. 298, prop, 1975:103s, 460, jfr SOU 1949:8 s, 52), Föredragande statsrådet framhöll under förarbetena attredovisningskravet avser anskaffningsvärdet och att någon specificeradredovisning per maskin etc, av de ansamlade avskrivningarna inte krävs (prop,1975:103 s. 461), Enligt statsrådet omfattar redovisningskravet inte sådana objekt,s, k, korttidsinventarier, vilka på grund av sin korta livslängd och iallmänhet låga värde per objekt enligt allmän redovisningssed och med stöd avanvisningarna till 29 § kommunalskattelagen (där gränsen för varaktighetstidenär satt till ) över huvud taget inte brukar upptas i balansräkningarnasom inventarier utan kostnadsförs vid anskaffningen. Det rör sig här omverktyg, vissa maskintillbehör, enklare utensilier m. m. Av nuvarande lydelse av punkt 3 i anvisningarna till 29 §kommunalskattelagen framgår att hela utgiften för anskaffandet av s, k,korttidsinventarier får dras av under anskaffningsåret. avdrag fåräven ske i fråga om inventarier av mindre värde. har meddelat anvisning beträffandeanskaffningsvärden för maskiner och inventarier (anvisning nr 7;kommerskollegiets författningssamling- KFS 1977:28). Enligt vad som framgår avanvisningarna skall anskaffningsvärden redovisas beträffande de tillgångar sombolaget innehar. Det gäller oavsett om t. ex. den innehavda tillgångenbokföringsmässigt eller skattemässigt avskrivits fill fullo. Vidare börfaktiska anskaffningsvärden i görligaste mån tas fram ur bevarade räkenskaper.Uppskattningar och schablonregler skall ses som undantag. Som exempel på ett förenklatförfarande som undantagsvis bör kunna fillämpas anvisar nämnden metoden att hämtaanskaffningsvärdena från bolagens deklarationer, I anvisningarna LU 1985/86:6framhålls också att ABL:s redovisningskrav i praktiken innebär att förteckning(register) över maskiner och inventarier som ingår i bolagets anläggningstillgångarmåste läggas upp. Förteckningen kan innehålla uppgifter om såväl under åretgjorda anskaffningar som de totala anskaffningsvärdena fördelade påanskaffningsår. Föreningen har i en rekommendation(Nr 7, Redovisning av avtal om förhyrning och uthyrning avanläggningstillgångar-leasing m. m, , 1982) bl, a, anfört att det förhyrandeföretaget bör redovisa förhyrt objekt bland balansräkningensanläggningstillgångar, när hyresavtalet innebär skyldighet att efter viss tidoch på avtalade villkor överta objektet med äganderätt. Om hyresavtalet ejinnebär skyldighet (men kanske rättighet) att överta förhyrt objekt,saknas enligt rekommendafionen anledning att införa tillgångs- och skuldposteri balansräkningen, I de fall en väsentlig del av använda anläggningardisponeras på grund av hyresavtal, bör förhållandet anges iförvaltningsberättelsen eller i not till balansräkningen. Vad nu sagts gällerdock inte sådana fastigheter som brukaren normalt ej äger. Det nuvarande kravet att balansräkningen skall innehållauppgift om dels varje maskin och inventarie, dels anskaffningsvärde, dels deav- och nedskrivningar som gjorts på detta värde torde enligt motionären varaav begränsat värde och inte motsvara det ganska omfattande merarbete somfordras. Detta gäller speciellt mindre och medelstora företag som inte harfillgång till ADB-baserade inventarieregister. Skälen för att specifikationskravet torde vara avbegränsat värde är enligt mofionären att en hel del anskaffningsvärden ärberäknade enligt schablonmetod och därmed tämligen osäkra. Vidare framhållsatt en uppgift om tidpunkten för anläggningstillgångarnas utrangeringegentligen saknar betydelse, därför att många maskiner står kvar som reservför att vid behov kunna fillhandahålla delar. Härfill kommer att många bolagnumera finansierar sin maskinpark genom leasing, vilket enligt motionärenknappast kommer till uttryck i årsredovisningen. Med hänsyn till dessa förhållanden och till förekommandefelaktigheter i uppgifterna om ackumulerade anskaffningsvärden anser motionärenatt det nuvarande omfattande specifikationskravet bör kunna slopas och ersättasmed ett annat redovisningssystem. Som mofionären ser det skulle en given förbättring vara omi aktiebolagslagen infördes en bestämmelse att bolagen i sinaförvaltningsberättelser skall redovisa det gångna årets nyinvesteringar imaskiner och inventarier med särredovisning av sådana tillgångar somfinansierats genom leasing. Jämförelsevärde skall ocksåframgå. Motionären föreslår att en sådan lagändring sker. Remissyttranden LU 1985/86:6 Yttrande över motionen har inkommit från BFN, RSV,SHIO-Familjeföretagen, FAR, SRS och , SHIO-Familjeföretagen, som tillstyrker motionen, anser attden föreslagna lagändringen - framför allt i fråga om förslaget omsärredovisning av de tillgångar som har finansierats genom leasing - skulle geläsaren av årsredovisningen en fullständigare bild av företagets tillgångar iform av inventarier och maskiner, BFN, RSV, FAR, SRS och FinansbolagensFörening avstyrker med delvis olika motiveringar motionen. Huvudinvändningenmot motionärens förslag är att redovisningskravet, även om de lämnadeuppgifterna ofta är schablonmässigt beräknade, dock fyller funktionen att geläsaren av årsredovisningen en viss information om värdet på bolagets maskineroch inventarier, BFN och RSV, vilka i likhet med SHIO-Familjeföretagendelar motionärens uppfattning att det är otillfredsställande att inventarieroch maskiner som finansierats genom leasing knappast redovisas iårsredovisningarna, anser dock att detta förhållande snarare bör föranledakompletterande lagstiftningsåtgärder än minskade krav på redovisning av sådanatillgångar som bolagen äger. Enutförligare redovisning av remissvaren finns i bilaga till betänkandet. Uppskrivning av ideella föreningars anläggningstillgångar Som tidigare anförts underavsnittet om användning av medel i uppskrivningsfond är huvudprincipen enligtBFL att anläggningstillgång när den redovisas i balansräkningen inte får tasupp över värdet i närmast föregående fastställda balansräkning. Motivet fördenna princip är att ett bolag inte bör kunna skapa utdelningsbar vinst genomatt skriva upp värdet på anläggningstillgång. Om en anläggningstillgång kananses ha ett bestående väsentligt övervärde, får emellertid uppskrivning avanläggningstillgång ske under förutsättning att uppskrivningsbeloppet användstill erforderlig nedskrivning av värdet på andra anläggningstillgångar ochsärskilda skäl föreligger för en sådan utjämning. Fast egendom, som åsattstaxeringsvärde, får dock inte skrivas upp över taxeringsvärdet (15 § BFL), Enligt ABL får utan hinder av BFL:s bestämmelseruppskrivningsbeloppet användas också till ökning av aktiekapitalet genomnyemission eller fondemission eller till avsättning till uppskrivningsfond.Medel som avsätts i en uppskrivningsfond får senare tas i anspråk tillerforderlig nedskrivning av värdet på andra anläggningstillgångar, om särskildaskäl finns för en sådan utjämning. Medlen får också nyttjas för ökning av aktiekapitaletgenom nyemission eller fondemission (11 kap, 4 § ABL), Enligt föreningslagen får utan hinder av BFL:sbestämmelser uppskrivningsbeloppet användas även till avsättning tilluppskrivningsfond. Medel i en sådan fond får senare tas i anspråk endast försådant ändamål som BFL enligt det förut sagda medger. Motion1673 LU 1985/86:6 I motionen hänvisas till bokföringslagens regler om attdet endast är tillåtet att skriva upp en anläggningstillgång om enannan tillgång skrivs ned med samma belopp. Reglerna gäller dock inte om annanlagstiftning har särskilda bestämmelser om uppskrivning av anläggningstillgång.Motionären anför som exempel aktiebolagslagen, enligt vilken uppskrivningsmedelfrån anläggningstillgång får utan hinder av bokföringslagen användas till fondemission. Motionären framhåller att för ideella föreningar finnsingen sådan lagstiftning som tar över bokföringslagen. Det medför enligtmotionären att det för sådana föreningar inte är möjligt att skriva upp lågtnedskrivna fastigheter i andra fall än när annan tillgång skrivs ned. Härigenomkan en ideell förening inte vid behov korrigera negativa kapitalvärden i sinbalansräkning trots avsevärda dolda reserver i form av nedskrivna fastigheter.I fråga om ideella föreningar får enligt motionären bokföringslagensbestämmelser på detta område den negativa konsekvensen att man ibalansräkningen inte kan visa en mer korrekt ekonomisk ställning. Enligt motionärens uppfattning bör regeringen återkommatill med förslag till ändring av bokföringslagen så att inte denegativa effekter för ideella föreningar som påtalats i motionen uppstår. Yttranden över motionen har lämnats av BFN, RSV, FAR ochSRS, FAR delarden i motionen framförda uppfattningen att det kan finnas motiv att göra enöversyn av uppskrivningsreglerna för ideella föreningar, BFN har sammaståndpunkt men förordar att översynen görs allmän och omfattar de regler omuppskrivning av anläggningstillgångar som gäller för olika företagsformer,SRS förordar i första hand en samlad översyn av en civillagstiftning förideella föreningar, I andra hand tillstyrker SRS en översyn av bokföringslagensregler på så sätt som föreslås i motionen, RSV avstyrker det i motionenframlagda förslaget. Det närmare innehållet i remissyttrandena redovisas ibilaga till betänkandet. I betänkandet behandlas fyra motioner om vissabokföringsfrågor, nämligen akfiebolags redovisning av aktieinnehav ochinventarier, användning av medel i uppskrivningsfond samt uppskrivning avideella föreningars anläggningstillgångar. Med årsbokslut avses en bokföringsskyldigs interna, inteoffentliga redovisning och med årsredovisning vederbörandes offenthgaredovisning. Bokföringslagen (1976:125) (BFL) innehåller bestämmelser omårsbokslut medan regler om årsredovisning finns i bl, a, akfiebolagslagen(1975:1385) (ABL), Enligt BFL skall ett årsbokslut bestå av resultaträkning ochbalansräkning, I ABL stadgas att aktiebolag skall avge årsredovis-