bet · G901FiU12 · 1985-12-31 00:00:00 — omhöjning av kapitalinsats i () (prop. 1985/86:71) Utskottet godtar regeringens begäran om ett bemyndigandeatt höja kapitalinsats i Väridsbanken. riksbank bör, liksomvid tidigare kapitalhöjningar, svara för det svenska kapitaltillskottet. kommunisterna godtar höjningen avkapitalinsatsen men kräver i en mofion en utvärdering av arbetet i Världsbankenoch i den . Utskottet avstyrker motionen. I en mofion från allmänna motionstiden föreslår vänsterpartietkommunisterna att skall stödja de förslag till en avveckling av deninternationella skuldkrisen som presenterades vid de alliansfria staternasutrikesministermöte i . Med hänvisning fill ett gemensamtuttalande angående skuldkrisen av de nordiska finansministrarna vid i avstyrker utskottet mofionen. Företrädarenför kommunisterna reserverar sig till förmån för motionerna. I detta betänkande behandlar utskottet dels proposifion 1985/86:71 om höjning av Sverigeskapitalinsats i Väridsbanken (), dels den med anledning av proposifionen väckta mofionen1985/86:258 av m.fl. (vpk), dels den under allmänna motionsfiden väckta mofionen1985/86:Fi604 av m.fl. (vpk) om tredje världens skuldkris. I proposifion 1985/86:71 har regeringen() efter föredragning av statsrådet att 1. bemyndiga regeringen att, ienlighet med vid propositionen fogad resolutionstext, öka Sverigeskapitalinsats inom ramen för en selekfiv kapitalhöjning i Väridsbanken med103,fill (värde) genom attteckna ifrågavarande andelar, 2. bemyndiga riksbank attverkställa erforderiiga utbetalningar inom ramen för kapitalhöjningen, 3. bemyndiga regeringen att lämnaSveriges riksbank garanti för täckning av förluster som kan uppkomma på denökade kapitalinsatsen. 1 1985/86. Ipropositionen föreslås bemyndiga regeringen att höja FiU1985/86:12 kapitalinsatsi i samband med en s. k. selektiv höjning av Höjningen sker genom att medlemsländerna tecknarnya andelar i . har inom ramen för denna kapitalhöjningerbjudits teckna andelar för maximalt (1944 årsvärde). Skälet till att bankens kapitalhöjningar alltjämt uttrycks i är att enighet ej kunnat nås om en formell övergång till Internationellavalutafondens särskilda dragningsrätt som värdeenhet för tillskottca 865 milj. kr. nuvarande kapitalinsats är 736,7 miljoner dollareller ca 6800 milj. kr. Av detta belopp har 8,betalats in till Världsbanken.Resten utgör ett garantiåtagande. Enligt det aktuella förslaget skall av detbelopp som tecknas betalas in. Utnyttjas erbjudandet till fullo,motsvarar den svenska inbetalningen enligt växelkursen ca75 milj. kr. Återstoden skall utgöra garantiåtagande. riksbank har förklarat sig beredd att, liksom vidfidigare kapitalhöjningar, svara för det svenska kapitaltillskottet. I motion 1985/86:258 av m.fl. (vpk) hemställs 1. att godkänner vad som i propositionenanförs om påfyllnad av kapitalinsats i Väridsbanken, 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs om en utvärdering av och Internafionella valutafondens (IMF) arbete. I motionen framhålls att mot bakgrund av u-ländernasbesvärliga skuldsituation och låntagarländernas stora behov av finansielltstöd är motionärerna beredda att biträda propositionen, eftersom det finns enmöjlighet att dessa medel som tillförs tillfälligt kan lättatrycket på låntagarländerna. Den måste emellertid gåvidare. En mycket noggrann uppföljning av hur och arbetarframdeles bör ligga till grund för en utvärdering av om medlemskap ide båda organisationerna är förenligt med en strävan om att skapa en nyekonomisk världsordning och en varaktig lösning av skuldkrisen. Dennautvärdering bör kunna läggas fram för i god fid före nästkommandepåfyllning av pengar till eller . I motion 1985/86:Fi604 av m.fl. (vpk) omtredje världens skuldkris hemställs - med hänvisning till motiveringen i motion1985/ 86:U240 - 1. att riksdagenhos regeringen begär inifiafiv för att lösa tredje världens skuldproblem ienlighet med vad som anförs i motionen, 2. att riksdagenhos regeringen begär initiativ till demokratisering av inflytandet iVärldsbanken och . I mofionentas frågan upp om möjligheten att finna en lösning på skuldkrisen FiU1985/86:12 och därmed sammanhängande problem. Motionärerna tar som utgångspunktvad som anfördes vid de alliansfria staternas möte i i september 1985.Vid detta möte uppmanades i-ländernas regeringar och kreditinstitut att inledaen dialog med för att finna en lösning på skuldkrisen. - ett erkännandeav det gemensamma ansvaret för kreditorer och gälde-närer, - att kostnadernaför den ekonomiska anpassningen skall bäras jämlikt av i-och , - lägre räntor,ökad tillgång till i-ländernas marknader, stopp för protektio-nismen ochstabilisering av priserna, - begränsning avskuldtjänsten till en viss procent av exporten, - förlängning avtiden för återbetalning, - lättnader iIMF:s villkor, - speciellbehandling för de fattiga länderna. Motionärerna anser att måste stödja dessa förslagoch arbeta akfivt för en dialog på jämlik grund. I Världsbanksgruppen ochInternafionella valutafonden disponerar av rösterna. (Sverigesröstandel i är 1,.) I motionen framhålls att Väridsbankens chefalltid har varit en amerikan. Motionärerna är kritiska till Världsbankenspolifik och upprepar tidigare krav på svenska initiafiv för en demokratiseringav banken och . Vid tidigare höjningar av kapital harSverige till fullo utnyttjat erbjuden andelsteckning. Utskottet delarföredragandens uppfattning att mot bakgrund av svåra situation ochdärmed fortsatta behov av finansiellt stöd är det väsentligt att bankensutlåningskapacitet hålls på en hög nivå även . Utskottet fillstyrker därför att höjer sinkapitahnsats i och tecknar samfliga erbjudna 1037 andelar ä100000 dollar inom ramen för den selektiva kapitalhöjningen.Omräknat till svenska kronor motsvarar summan avSveriges teckningsbara andelar ca 865 milj. kr. Av nyteckningen skall 8,75%betalas in fill , vilket vid miften av motsvarade ca 75milj. Valutareserven kommer att vid betalningstillfället belastas med heladet fill inbetalda beloppet. Resterande belopp av kapitalhöjningenär garantiåtagande. riksbank har hitfills finansierat de svenska kapitalinsatsernai . bör även fortsättningsvis tillskjuta de medel somerfordras för deltagande i den förestående kapitalhöjningen. mening bör sålunda riksbank bemyndigas att verkställade utbetalningar som föranleds härav. Det blir således inte aktuellt FiU1985/86:12 att föra upp något anslag i statsbudgeten för att finansieraSveriges ökade åtagande. I överensstämmelse med vad som gällt vid tidigare kapitalhöjningarbör vidare regeringen bemyndigas att lämna riksbank garanfi förtäckning av eventuella förluster, som ligger inom ramen för den ökadekapitalinsatsen. I motion 258 (vpk) biträds förslaget i propositionen omhöjning av kapitalinsats i men mofionärerna, som ärstarkt krifiska mot och Internafionella valutafondens hittillsvidtagna åtgärder för att lösa den internationella skuldkrisen, kräver enutvärdering av dessa organisationers verksamhet. Denna utvärdering bör sedan,enligt motionärerna, ligga fill grund för ett ställningstagande om Sverigesmedlemskap i de båda organisafionerna är förenligt med strävan att skapa en nyekonomisk världsordning. I motion Fi604 yrkande 2 föreslås också att initiativ tasfill en demokratisering av inflytandet i dessa båda organisationer. Utskottet vill med anledning av dessa frågor anföra attregeringen och berörda statliga organ kontinuerligt och ingående följer deåtgärder som vidtas av och Valutafonden. Vad gäller inriktningenav det arbete som utförs av Valutafonden och och Sverigesfortsatta medlemskap och inflytande i dessa organisationer har riksdagentidigare (UU 1978/79:27 s. 33, UU 1980/81:20 s. 17) behandlat yrkanden medliknande innebörd som i motionerna 258 och Fi604. konstaterade därvidatt viss kritik kan riktas mot för att banken inte i tillräckligutsträckning vid olika projektbedömningar beaktat sociala behov och ickeönskvärda fördelningseffekter. Men samfidigt underströks att det är viktigt attSverige är medlem och deltar i arbetet i här nämnda organisafio-ner. Ettsvenskt utträde ur dessa innebär, vilket också tidigare framhållit,att våra möjligheter att påverka den förda poUtiken blir obefintliga. Med det anförda avstyrker utskottet mofion 258 och mofionFi604 yrkande 2. I motion Fi604 (vpk) yrkande 1 krävs att stöderdet förslag till en lösning av skuldkrisen som framlades vid de alliansfriastaternas möte i . De viktigaste punkterna i förslagetär krav på lägre räntor och förlängning av amorteringstiderna, lättnader ivillkoren i Valutafondens s.k. anpassningsprogram och en begränsning avskuldtjänsten - dvs. amortering och ränta till en viss procent av exporten.För de fattigaste bör speciella åtgärder vidtas. Därutöverunderstryks att måste få en ökad fillgång fill i-ländernasmarknader, att protektio-nismen trängs fillbaka och att en prisstabiliseringäger rum inom produktområde. I motionen behandlas även den amerikanska planen -framlagd av den amerikanske finansministern - för en avveckling avskuldkrisen. I den s. k. Bakerplanen förordas att de större industriländernainom upprättar ett samlat program, som innebär insatser för att stärka de fillväxtskapandefaktorerna i skuldländerna. Väridsbanken och Valutafon- FiU 1985/86:12 den ochäven de långivande kommersiella bankerna filldelas därvid en central roll.Motionärerna framhåller att Bakerplanen är ett steg i rätt riktning men anserinte att de för i-länderna angivna åtagandena är tillräckligt långtgående. Manhänvisar därvid till den fidigare beskrivna Luandaresolutionen. Med anledning av vad som i motion Fi604 anförs om deninternationella skuldkrisen vill utskottet framhålla följande. Vid slutet av uppgick totalaskuldbörda fill , innebärande en ökning från år 1982med nära och en total skuld som nominellt är 2,5 gånger såstor som skuld. Skuldbördans utveckling och fördelning MellerstaÖstern (exkl. oljeproducenter) 25,8 59.8 65,9 Västrahalvklotet 124,1 351.1 357,1 Totalt 332,4 827.7 865,3 Räntebetalningarna är av storleksordningen 75miljarder dollar medan skuldtjänsten före nu avslutade skuldomförhandlingaruppgår fill ca . Hur de lång- och medelfrisfiga skuldernaär fördelade framgår av tabell 2. lång- och medelfristiga skulder 1981-1984 fördelade på långivare och efter lånevillkor (Utbetalda belopp, miljarder US dollar, årsslutsuppgifter) varav: på marknadsvillkor ' Banklån andra än exportkrediter, obligationer och annanprivat långivning. ~ , , , , ,och . Skuldländernakan delas in i tre olika kategorier: de fattiga - FiU 1985/86:12främst länder i -, öststatsekonomierna , och samtde latinamerikanska staterna. Den första gruppen är genomgående mindre ländersom inte kan utnyttja de internationella kreditmarknaderna utan är beroende avbistånd. De ofta förekommande svåra betalningsbalansproblemen i dessa länderhar vanligen lösts med insatser från IMF. I den andra gruppen kan särskiltPolen nämnas med betydande skulder till affärsbanker i väst. Den tredje gruppen står för den stora upplåningen på deninternationella bankmarknaden. Enbart , och svararför av denna upplåning varav hälften består av krediter frånkommersiella banker. Den internationella skuldkrisen kan sägas ha uppstått pågrund av att just dessa tre länder drabbades av akutafinansieringsproblem. Skuldtjänstkvoten (förhållandet mellan skuldbetalningaroch export) steg för flera av skuldländerna tillöver och uppgick för exempelvis till . De tiostörsta låntagarländerna anges i tabell 3. De tio största låntagarländerna. miljarder i % av Den internationella konjunkturuppgången fr. o.m. 1983 harinneburit en förbättring av många exportmöjligheter och därmedbetalningssituationen. Deras underskott minskade kraftigt till år1983 och fortsatte att minska även . Men denna starka förbättring kanför flera av inte enbart förklaras av konjunkturuppgången. En viktigförklaring är också den hårda åtstramningspolitik som ålagts länderna somvillkor för att den internationella valutafonden skall hjälpa till med attfinansiera underskotten. De senaste månadernas räntefall och sjunkande oljepriserhar givetvis också förändrat skuldsituationen. Räntefallet kan uppskattningsvisväntas lätta skuldbördan med . Oljeprisfallet påverkaru-länderna olika beroende på om de är importörer av olja eller storaoljeproducenter. Exempel på oljeproducerande länder som får sin skuldkris änmer förvärrad är och . Det bör emellertid framhållas att mångau-länder genom oljeprisfallet kan få en stimulans genom att tillväxten ii-länderna blir högre. Exempel på skuldländer som bör kunna dra stor nytta avdenna positiva utveckling är länder med en relafivt väl utvecklad industristruktur,exempelvis och . FiU 1985/86:12 Vad gäller de förslag till en avveckling av skuldkrisensom framförs i motion Fi604 vill utskottet anföra följande. Utrikeshandelsminister framhöll iriksdagens handelspoli-fiska debatt att skuldproblemen måsteangripas inom ramen för en sammanhängande långsiktig strategi, som bygger på - menockså kompletterar- den metod att hantera problemen från fall fill fall somhitfills tillämpats. välkomnar mot den bakgrunden det s. k.Bakerinitiativet. De nordiska finansministrarna har också i anslutning tillNordiska rådets möte i gjort ett gemensamt uttalande idessa frågor. I uttalandet framhålls bl. a. följande. Finansminister initiativ till en avveckling avskuldkrisen välkomnas av ministrarna. Man betonar att det är av avgörandebetydelse att tillväxten ökar i skuldländerna. Den ekonomiska politiken ii-länderna måste kraftfullt inriktas mot att öka tillväxten, att u-ländernastillgång till i-ländernas marknader främjas, att ytterligare medel ställs tillde multilaterala finansiella organisationernas förfogande och att detbilaterala biståndet till de fattigaste länderna ökar. Finansministrarnaavvisar åtgärder, som innebär en allmän avskrivning av skulderna. Finansministrarna understryker det som framhålls i denamerikanska planen, att ansvaret för att hantera skuldproblemet också liggerhos de skuldsatta länderna själva, de multilaterala finansiellaorganisationerna och de kommersiella bankerna. Vidare framhålls att lånen från de kommersiella bankernainte kan ersättas av andra låneformer. Tvärtom bör denna långivning öka. Ingagarantier för dessa lån bör ges från i-ländernas regeringar. Ansträngningarna att stabilisera skuldländernas ekonomiermåste fortsätta. Speciellt framhålls att den ekonomiska politiken i dessaländer måste utformas på ett sådant sätt att den pågående kapitalflykten frånskuldländerna upphör. I arbetet med att avveckla skuldkrisen bör såvälValutafonden som även fortsättningsvis spela en avgörande roll.Vad gäller understryks i uttalandet att bankens kapital måstehöjas om banken skall kunna utveckla sitt stöd till tillväxtbefrämjandeåtgärder och fortsätta sin traditionella projektutlåning. Vad gäller de fattigaste länderna föreslås att särskildaåtgärder vidtas. Dessa länders skulder är inte av den storleksordningen att deutgör ett direkt hot mot det internationella betalningssystemet. För ländernasjälva är de emellertid en mycket svår belastning. Samtliga i-länder börsamordna sina insatser för att effektivisera hjälpinsatserna. IDB måste få störreresurser, och åtgärder för att minska skuldbördan för dessa länder ärnödvändiga. Med hänvisning fill vad som anförts avstyrker utskottetmotion Fi604 yrkande 1. Hemställan FiU 1985/86:12 1. att bemyndigar regeringenatt, i enlighet med vid proposition 1985/86:71 fogad resolutionstext, ökaSveriges kapitalinsats inom ramen för en selektiv kapitalhöjning iVärldsbanken med till (värde)genom att teckna ifrågavarande andelar, 2. att bemyndigar Sverigesriksbank att verkställa erforderliga utbetalningar inom ramen förkapitalhöjningen, 3. att bemyndigar regeringenatt lämna riksbank garanti för täckning av förluster som kan uppkommapå den ökade kapitalinsatsen, 4. att avslår motion 1985/86:258 omutvärdering av och Internationella valutafondens arbete, 5. att avslår motion1985/86:Fi604 yrkande 2 om krav på svenska initiativ för demokratisering avinflytandet i och , 6. att avslår motionI985/86:Fi604 yrkande 1 om tredje världens skuldproblem. Närvarande: (), (), ChristerNilsson (s), (), (), (), FilipFridolfsson (m), . i (s), i (vpk), (), (), (), MargitGennser (m), () och (). och (mom. 4och 5) i (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjar med"Utskottet vill" och slutar med "yrkande 2" bort haföljande lydelse: Mot bakgrund av de mycket svåra problem som möteru-länderna och dessa låntagarländers stora behov av finansiellt stöd biträderutskottet proposition 1985/86:71, eftersom det därigenom finns en möjlighet attdessa medel som tillförs tillfälligt kan lätta trycket pålåntagarländerna. Utskottet anser dock att den bör vidtaytterligare FiU 1985/86:12 åtgärder. Det finns starka skäl till att varakritisk till de villkor, som dikteras av långivarna, främst Valutafonden.Sverige bör vidare ta initiativ till en demokratisering av inflytandet i dessabåda organisationer. En mycket noggrann uppföljning av hur och bör göras mot denna bakgrund. Denna uppföljning bör ligga till grundför en utvärdering av om medlemskap i de båda organisationerna ärförenligt med en strävan att skapa en ny ekonomisk världsordning och envaraktig lösning av skuldkrisen. Denna utvärdering bör kunna läggas fram förriksdagen före nästkommande påfyllning av pengar till Världsbankeneller . Med detanförda tillstyrker utskottet motionerna 258 och Fi604 yrkande 2. dels utskottets hemställan under 4 och 5 bort ha följandelydelse: 4. att med bifall tillmotion 1985/86:258 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om utvärdering av och Internafionella valutafondensarbete, 5. att med bifall fillmofion 1985/86:Fi604 yrkande 2 hos regeringen begär initiafiv tilldemokrafisering av inflytandet i och . Skuldkrisen (mom. 6) i (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjar med"Vad gäller" och slutar med "yrkande 1" bort ha följandelydelse: I mofion Fi604 framhålls att aktivt måste stödjakonstrukfiva förslag till en avveckling av skuldkrisen. Den förbättring av betalningsbalanssituationen som kannoteras för vissa av de hårt skuldsatta förklaras fill stor del avden hårda åtstramningspolitik som ålagts länderna, som villkor för attValutafonden skall hjälpa fill med att finansiera underskotten. har tvingatsatt skära ned sin import drastiskt. Detta innebär att industrier lamslås därföratt det saknas utländsk valuta för att köpa reservdelar. förhandel och utveckhng () beräknar att export fill tredjevärlden var under nivån 1980-1981. Trefjärdedelar av denna exportminskning drabbade . Effekternamotsvarade enligt 6,8 miljoner föriorade helfidsjobb i och800000 i och . Mihtärregimer och diktaturer i olika länder i tredjevärlden har förslösat sina länders resurser på vapenköp och korrupfion.Samtidigt som en miljon barn dör av svält och undernäring i Lafinamerika varkapitalflykten () . Där dessakorrupta förtryck-arregimer störtats, har de efterlämnat ekonomisk ruin.Valutaflykten från uppgick t. ex. fill drygt 19miljarder dollar (nästan ), motsvarande av deupptagna lånen. Det är etttungt arv för dem som strävar mot en mer demokratisk utvecklingi , osv. När de omförhandlar sina lån, ställer FiU 1985/86:12Valutafonden hårda krav. Åtstramningen slår hårt mot de fatfigaste folkskikten.När människor gör bruk av sina nyvunna demokratiska rättigheter för att krävaen människovärdig standard, finns genast hotet från militären, de amerikanskabankerna och IMF. Skulderna hotar en demokrafisk utveckling. I-länderna kan inte längre bortse från tredje världensalltmer artikulerade krav på rättvisa, jämlikhet och en ny ekonomiskvärldsordning, som den alliansfria rörelsen senast gav uttryck åt på sittutrikesministermöte i . De uppmanade i-ländernasregeringar och kreditinstitut att inleda en dialog med för att finnaen lösning på skuldkrisen. a. föreslog de - ett erkännandeav det gemensamma ansvaret för kreditorer och gälde-närer, - att kostnadernaför den ekonomiska anpassningen skall bäras jämlikt av i-och u-iänder, - lägre räntor,ökad tillgång till i-ländernas marknader, stopp för protektio-nismen ochstabilisering av priserna, - begränsning avskuldtjänsten till en viss procent av exporten, - förlängning avtiden för återbetalning, - lättnader iIMF:s villkor, - speciellbehandling för de fattiga länderna. De framhöll att skulder är en direkt följd avden ojämlika och orättvisa ekonomiska världsordningen. måste stödjadessa förslag och arbeta aktivt för en dialog på jämlik grund. Mot bakgrund av vad utskottet här anfört tillstyrks motionFi604 yrkande 1. dels utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse: 6. att med bifall till motion 1985/86:Fi604yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omtredje världens skuldproblem.