bet · G901KrU21 · 1985-12-31 00:00:00 — 1 motion 1985/86:353 av () yrkas attriksdagen beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen sagts om för publik- och programforskning. I motion 1985/86:354 av m. fi. (fp) yrkasatt med bifall till proposition 1985/86:99 som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om inrättandet av en från SverigesRadio fristående TV-kanal, finansierad genom reklamintäkter. I motion 1985/86:355 av m. fl. (s) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom att länen bör utgöra indelningsgrund vid distriktsindelningen inom såvälradions som samt att en resursmässig utjämning mellan framförallt TV-distrikten bör eftersträvas. I motion 1985/86:356 av () och iGävle (c) yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffanderesursfördelningen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om attkansliet för TV:s riks/regionalkanal bör lokaliseras utanför . 1 motion 1985/86:357 av () yrkas attriksdagen uttalar sig för att distriktsindelningar inte bör skäralänsgränser. I motion 1985/86:358 av m. fl. (vpk) yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om organisation, 2. att riksdagenhemställer om en utredning för att se över finansieringen av i enlighet med vad som anförs i motionen, 3. att riksdagenmed ändring i proposition 1985/86:99 beslutar att den allmänna mottagaravgiftenför nästa budgetår skall vara . I motion 1985/86:359 av m. fl. (c) yrkas attriksdagen beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionenanförs rörande lokalisering av rikskanalens ledning till annan ort änStockholm. I motion1985/86:360 av m. fl. (m) yrkas KrU 1985/86:21 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som anförs i motionen ominriktningen av verksamheten vid /TV, 2. att riksdagenuttalar sig för att en decentralisering av ledningsfunktioner vid SverigesRadio/TV bör komma fill stånd i enlighet med motionens syfte. I motion 1985/86:361 av m. fl. (s, m, fp, c)yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionensägs om behovet av att i regional-TV-organisationen hålla fast vid principenatt TV-distrikts-gräns inte skall avvika från länsgräns. I motion 1985/86:362 av () och RolfDahlberg (m) yrkas 1. att riksdagenuttalar att hela länsdelen bör ingå i , sombildar en egen enhet, 2. att riksdagenuttalar att resursmässig likställighet bör skapas mellan distrikten. I motion 1985/86:363 av () ochMarianne () yrkas att uttalar sig för att förläggarikskanalens ledningsfunkfion till . I motion 1985/86:364 av m. fl. (s) yrkas attriksdagen beslutar uttala sig för att rikskanalens ledning placeras utanförStockholm. 1 motion 1985/86:365 av () och (m) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts angående prövning av roll visavi m. m. I motion 1985/86:366 av () och BarbroSandberg (fp) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna atti kommande avtal som staten sluter med programbolagen ges klara direktiv omskyldigheten att programutbudet så långt möjligt skall göras tillgängligt förhandikappade med hörselnedsättning. I motion 1985/86:367 av m. fl. (s) yrkas attriksdagen uttalar att regeringen i förhandlingar med programföretagen verkarför att hela programutbudet görs tillgängligt för handikappade medhörselnedsättning. I motion 1985/86:368 av m. fl. (fp)yrkas att gör ett vägledande uttalande om lokalisering avrikskanalens ledningsfunktion i enlighet med vad i motionen anförts. 1 motion 1985/86:369 av () yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attprogramutbudet senast vid avtalsperiodens slut skall vara tillgängligt förhandikappade, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att barnprogram prioriteras i SverigesRadios utbud, 3. att riksdagenbeslutar att, under förutsättning att bifaller yrkandet 1eller2, fastställa mottagaravgiften till . I motion1985/86:370 av m. fl. (s) yrkas att som KrU1985/86:21 sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om behovet aven egen lokalradiostation i . I motion 1985/86:371 av () yrkas attriksdagen beslutar att det i avtalet mellan och staten skallframgå att konsumentinflytandet bör stärkas och garanteras. Motion väckt med anledning av proposition 1985/86:121 ominriktningen av konsumentpolitiken I motion 1985/86:405 av . (fp) yrkas, såvitt nu är i fråga, 9. att som sin mening gerregeringen till känna att vad i motionenanförts om konsumentinformation i radio och TV beaktas vid utformningenav det nya radioavtalet. Motionsyrkandethar överflyttats från lagutskottet till kulturutskottet. Motion väckt med anledning av proposition 1985/86:98 ominvandrarpolitiken I motion 1985/86:342 av m. fl. (vpk) yrkas,såvitt nu är i fråga, 12 b) att särskilda medel ställs till utbildningsradionsförfogande för att insatserna för invandrarkvinnor skall kunna utvidgas ochrikta sig till kvinnor med olika social och kulturell bakgrund samt attsändningarna sker på tider då kvinnorna har möjlighet att ta del av dem. Motionsyrkandet har överflyttats frånsocialförsäkringsutskottet till kulturutskottet. lade fast gällande riktlinjer förSveriges Radios verksamhet (prop. 1977/78:91, KrU 1977/78:24, rskr.1977/78:337). utgör en koncern med och fyra dotterbolag som programföretag, nämligen (), (), ()och (). gäller avtal dels mellan staten och deticke sändande moderbolaget, dels mellan staten å ena sidan och vart och ett avprogramföretagen å den andra sidan. Avtalen gäller t. o. m. utgången av junimånad 1986. har inkommit tillregeringen med förslag rörande organisation m.m. av verksamhetunder nästa avtalsperiod (initiativskrivelsen), vid vilken fogats enutredningsrapport med anledning av beslut rörandeutbildningsradioverksamheten. Delar av verksamhet har undersenare år behandlats i olika utredningar (se prop. s 4). En beredningsgruppinom - vari ingått representanter för samtliga partier som ärföreträdda i - har behandlat frågor som rör förberedelserna 13 för en nyavtalsperiod för . Utskottet KrU 1985/86:21 Utskottet följer i betänkandet i huvudsak den indelningsom gjorts i propositionen. I propositionens inledning lämnas en relativt omfattandefaktaredovisning, som avser bl. a. den organisatoriska uppbyggnaden avSveriges Radio och statistiska uppgifter om ljudradions och televisionensprogram. Utskottet hänvisar till propositionen (s. 4-23). Utskottet vill här - under hänvisning till hemställan ipropositionen (första dels-satsen) påpeka att i propositionen huvudsakligentas upp frågor där en ändring krävs i förhållande till nuvarandeavtalsbestämmelser eller vad som i övrigt uttalats av regering och riksdag ochdå främst proposition inför den nu gällande avtalsperioden. Dettainnebär således bl. a. att i den mån inte uttryckligen tar ställningtill vissa frågor rörande Radio-koncernens verksamhet, genomsin behandling av propositionen konfirmerar vad som hitintills gällt förverksamheten. beslut om radions och televisionensverksamhet /791985/86 innebar avsevärda ambitionshöjningar.Under avtalsperioden har stora delar av reformprogrammet genomförts. Som enföljd av att reforminsatserna 1981 skulle fördelas över enlängre period har dock vissa av de beslutade kvalitetsförbättringarna ännu integenomförts fullt ut (se prop. s. 8485). beslut innebar vidare bl. a. att Radiokonstruerades som en koncern med ett moderbolag och fyra dotterbolag somprogramföretag. Denna konstruktion föreslås bestå. Med anledning av gjordaerfarenheter förordas dock vissa förändringar för att man skall komma tillrätta med oklarheter i den nuvarande organisationen. a. bör moderbolagetstärkas. Syftet är enligt propositionen att förändringarna skall stärkakoncernens integritet och avlasta regeringen och en del beslutrörande verksamheten. Det framhålls att den nya organisationen bör ge SverigesRadio bättre möjligheter att hävda sig i den nya mediesituationen. Utskottet kan i allt väsentligt ansluta sig till vad somanförs i propositionen i fråga om organisationen. 1 ett antal av de följandeavsnitten tar utskottet upp till närmare prövning de olika delförslagen elleryttrar sig om de bedömningar som gjorts i propositionen. Utskottet ansluter sig också till det synsätt somredovisas i propositionen i fråga om de centrala målen för Radiosverksamhet. Vi bör således även i fortsättningen ha en radio och television iallmänhetens tjänst (public service). Vad som ligger i detta begrepp - bl. a.den publicistiskt oberoende ställningen - utvecklas närmare i propositionen (s.24-25). Det berörs också i det följande, nämligen i samband med behandlingen avmotioner om etableringsfrihet på medieområdet. 1propositionen uttalas att. liksom varit fallet under innevarande avtalspe- 14 riod,nyckelorden kvalitet, integritet, mångfald och decentralisering utgör en KrU 1985/86:21 god utgångspunkt för diskussionen av verksamheten under denkommande avtalsperioden för . Utskottet delar denna uppfattningsom närmare utvecklas i propositionen (s. 26). har frågan om fri etableringsrätt påradio- och TV-området ofta diskuterats. Därvid har bl. a. krav på en frånSveriges Radio fristående tredje TV-kanal som skulle vara reklamfinansieradframförts. Åven krav på reklamfinansiering av har tagits upptill behandling. I detta ärende har frågor av angivet slag aktualiserats genomen rad motioner. har yttrat sig över dessa. Yttrandet,KU 1985/86:14 y, fogas vid detta betänkande som bilaga 3. Då det gäller frågan om etableringsfrihet hänvisarkonstitutionsutskottet inledningsvis till vissa uttalanden i främst publicservice-avsnittet i propositionen (s. 24-25), bl.a. uttalanden om att den nyamediesituationen inte innebär att public service-idén och det allmänna ansvarsom följer med denna har spelat ut sin roll, att det råder en bred enighet omatt det även skall finnas en stark public service-organisation ochatt det i den nya mediesituationen behövs en garant för en programverksamhetsom står i allmänhetens tjänst. Det framhålls emellertid också i propositionenatt förutsättningarna för verksamheten vid förändrats och intelängre är desamma som i en faktisk monopolsituation. Detta leder till attSveriges Radios uppdrag på vissa punkter kan behöva preciseras liksom att vissaorganisatoriska förändringar kan behöva vidtas. anger bl.a. attyttrandefrihetsutredningen i sitt slutbetänkande behandlat frågan ometableringsfrihet ingående, att denna fråga ingår i det beredningsarbete somför närvarande pågår inom rörandeyttrandefrihetsfrågorna och att förslag till beträffande dessa väntasunder den nuvarande mandatperioden. Vidare hänvisar nämnda utskott till attfrågan om effekterna av reklam i TV utreds av , sorhväntas presentera sina bedömningar . Under hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motionerna 1984/85:2704 (m) yrkande 3, 1985/86:Kr259 (c),1985/86:350 (m) yrkandena 1, 2 och 3, 1985/86:352 (c) yrkande 4. 1985/86:354(fp) och motion 1985/86:Kr2l5 (vpk). Sistnämnda motion skiljer sig så till vidafrån de övriga att det i denna yrkas ett tillkännagivande till regeringen omförbud mot reklam i radio och TV. ansluter sig till den avkonstitutionsutskottet gjorda bedömningen. De angivna motionerna avstyrksdärför i här aktuella delar. Åven motion 1985/86:Kr258 (m), vari förordas en särskildförsöksverksamhet i med nya medier och reklam, avstyrks.Konstitutionsutskottet anför att det inte heller beträffande denna motionfinns skäl föregripa det pågående berednings- och utredningsarbetet. Enligt motion 1985/86:Kr260 (c) bör begära enutredning som skall lägga fram förslag till regler för uttag av differentieradepriser för reklam i TV-medierna. Utskottet anser att, så länge statsmakterna inte tagitställning i principfrå gan huruvida reklam skall vara tillåten i TV. det inte finns skäl förorda en utredning om prissättningen på sådan reklam. Motionen avstyrks således. Enligt vadutskottet inhämtat bereds inom förslag i Eftersom beredningen enligt KrU 1985/86:21utskottets mening inte bör föregripas, avstyrker utskottet dels motion 1984/85:432(m), vari förordas att inte bör ha ansvaret för betal-TV,dels motion 1984/85:1167 (vpk), vari föreslås att betal-TV ej bör införas(yrkande 1). a. följande (prop. s. 28): Enligt min mening bör inte de grundläggande föreskrifternai radiolagen om programverksamhetens utformning ändras. Vidare börbestämmelserna i gällande avtal (med några kompletteringar) återfinnas iavtalen för nästa period. Det nu sagda gäller framför allt kravet påopartiskhet och sakhghet i programverksamheten och på att programverksamheten isin helhet skall präglas av skälig balans mellan olika åsikter och intressen.Avtalsbestämmelser med innebörd att programbolagen skall bedrivaprogramverksamheten med beaktande av resp. mediums centrala ställning isamhället samt dess betydelse för den fria åsiktsbildningen och för kulturensutveckling kommer jag också att förorda. Detsamma gäller bestämmelser av typenatt programmen skall ge kunskaper och upplevelser, förmedla erfarenheter samtskänka god underhållning. En grundläggande tanke bakom mina resonemang är, som harantytts i det föregående, att public service-uppdraget innefattar en skyldighetatt förse hela befolkningen med ett mångsidigt utbud. I detta sammanhang berörs även vissa frågor sombehandlades utförligt proposition och som fortfarande haraktualitet. Beträffande flera av frågorna har motioner väckts. De motioner somi första hand är aktuella i detta sammanhang är motion 1985/86:Kr339 (c),mofion 1985/86:352 (c) och motion 1985/86:Kr340 (fp). I motionerna tas uppfrågan om radions och televisionens roll för att motverka olika former avdrogmissbruk och för att begränsa skildringar av våld i underhållningssammanhang.Vissa av yrkandena innebär också att krav ställs på att programbolagen aktivtskall verka för en upplysningsverksamhet på drogområdet och då det gäller andrahälsofrågor. I motion 1985/86: Kr340 förordas att bör gesmöjlighet att informera om centrala folkhälsofrågor. I detta sammanhangbehandlar utskottet även yrkande 9 i motion 1985/86:405 (fp), i vilket yrkandeviss kritik riktas mot nuvarande konsumentprogram i TV. Synpunkter framförs ifråga om lämplig utformning av sådana program. Beträffande det närmareinnehållet i motionerna hänvisar utskottet till dessa. Det anfördes proposition (s. 195) att det ärangeläget att man i programverksamheten iakttar varsamhet vid speglingen avbruket av olika gifter, t. ex. alkohol. Denna uppfattning delas av föredragandestatsrådet. Radions och televisionens genomslagskraft medför att ett stortansvar vilar på programföretagen. Det är därför viktigt att program som speglarbruk och missbruk av alkohol och droger inte förhärligar detta och på så sättbidrar till en falsk bild av verkligheten. I likhet med sin företrädare anserhan emellertidatt särskilda avtalsbestämmelser med denna innebörd inte behö- j Utskottet delar denna uppfattning. Med anledning avmotion 1985/ KrU 1985/86:21 86:Kr340 finner utskottet skäl tillägga attden ökade kunskapen om rökningens allvarliga medicinska skadeverkningarsjälvfallet är en omständighet som måste beaktas i programverksamheten, inteminst då det gäller program som riktar sig fill ungdomar. 1 fråga om våldsinslag i TV-program hänvisar utskottet iförsta hand till proposition (s. 194) och utskottets betänkande KrU1977/78:24 (s. 47-48). I den nu behandlade propositionen anför föredragandestatsrådet följande: TV-program får som bekant inte förhandsgranskas avmyndighet. Det är inte heller möjligt att stänga ute barn under en viss ålder.Med dessa utgångspunkter konstaterade min företrädare att ansvaret för vilkaTV-program som barnen bör se vilar helt på hemmen. Han underströk också att detär viktigt att programsättningen i televisionen samverkar med hemmens strävandenatt skydda barnen. Min företrädare konstaterade vidare att radion ochtelevisionen har skyldighet att informera om det våld som förekommer iverkligheten. Därvid bör självfallet en viss återhållsamhet iframställningssättet iakttas vid sändningar som äger rum på tider då barn kanförutsättas ta del av programmen. Man bör också ta hänsyn till de risker somföljer av att flera program som skildrar våld sänds nära inpå varandra. Denökning av underhållningsvåldet som hade ägt rum i biograffilm och kommersielltproducerade TV-program borde inte återspeglas i den svenska televisionensprogramutbud. Dessa principer äger fortfarande giltighet och har stöd ide allmänna reglerna för programverksamheten. Några särskilda föreskrifterbehövs därför inte. Utskottet uttalade i sitt av godkändabetänkande att det är en oavvislig skyldighet för programföretagen att låtaprogramutbudet präglas av stor försiktighet när det gäller våldsskildringar ochvåldsinslag. I alldeles särskild grad bör försiktighet iakttas när det gällerprogram som är avsedda för barn eller som genom sin placering kan beräknas blisedda av barn. Utskottet anförde vidare bl. a. under hänvisning till ettyttrande av att inslagen av våld iunderhållningsprogrammen bör minskas så långt det är möjligt. Utskottet vidhåller med bestämdhet sin ståndpunkt från år1978. Då det gäller behovet av särskilda föreskrifter gör utskottet sammabedömning som föredragande statsrådet. Beträffande programbolagens skyldighet i fråga omhälsoupplystting och program om friskvård vill utskottet anföra följande. Som ovan angetts är avsikten att det även i de nya avtalenskall tas in bestämmelser med innebörd bl.a. att programbolagen skall bedriva pro gramverksamheten med beaktande av resp. mediums centrala ställning i samhället och dess betydelse för den fria åsiktsbildningen och att program men skall ge kunskaper. Av föreskrifter som ansluter till de nämnda framgår att programbolagen dels skall ge den allsidiga information som medborgarna behöver för att vara orienterade och ta ställning i samhällsfrå gor, dels stimulera till debatt kring viktigare samhällsfrågor (se närmare 11 § 17 2 1985/86. 1 och 2avtalet mellan staten och ). KrU 1985/86:21 Utskottet kan inte tillstyrka att det - med avsteg frånvad eljest bör gälla på programområdet tas in uttryckliga avtalsföreskrifterom skyldighet för programbolagen att sända program av här aktuellt slag. Med hänsyntill det anförda torde det inte heller vara erforderligt. Då det gällermyndighetsinformation hänvisar utskottet till att det nu finns enavtalsföreskrift om att programbolag på begäran av statlig myndighet skallsända meddelande som är av vikt för allmänheten. Utskottet utgår från attmotsvarande föreskrifter kommer att tas in i de nya avtalen. Vad utskottet ovan anfört får också utgöra svar påmotionskravet om konsumentprogram. Utskottet kan inte gå in på någon bedömningav kvaliteten på de nuvarande programmen men vill erinra om att stadgandet i 6§ radiolagen om opartiskhet och saklighet gäller utan undantag. Självfallet hardenna bestämmelse central betydelse för utformningen av konsumentprogram. Under hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna / 86:Kr339,1985/86:352 yrkande 1,1985/86:Kr340och 1985/86:405yrkande 9. Utskottet tar här också upp frågan om rasdiskriminering. Isitt slutbetänkande (SOU 1984:55) I rätt riktning hardiskrimineringsutredningen berört roll vad gäller fördomar ochdiskriminering på etnisk grund. Där framförs önskemål om att statsmakternagenom ett uttalande fastställer att har attansvara för att programutbudets långsiktiga effekter aktivt motverkarinvandrarfientlighet och rasism samt att detta skrivs in i de nya avtalen medstaten. har i sitt remissvar på betänkandet anförtatt radiolagens bestämmelse om att ett programföretag i programverksamhetenskall hävda det demokratiska statsskickets grundidéer samt principen om allamänniskors lika värde och den enskilda människans frihet och värdighet,innefattar en skyldighet för bolaget att verka för att rasfördomar ochinvandrarfientlighet bekämpas. Nämnden har vidare framhålHt att lagbestämmelseninnebär att programföretagen har ett övergripande ansvar för helaprogramutbudet av det slag som utredningen önskar. Enligt radionämndensbedömning behöver därför inga ytterligare bestämmelser införas i de nyaavtalen. I likhet med föredragande statsrådet instämmer utskottet ibedömningen. Principen om jämställdhet mellan kvinnor och män bör avspeglas iprogramverksamheten. Etermediernas betydelse för språkvården behandlas i 1978års radioproposition (s. 195-196). Därvid framhålls bl. a. att radion ochtelevisionen har ett stort ansvar för den språkliga kulturen och attspråkbehandlingen i radio och TV måste tillmätas stor betydelse med hänsyn tillmediernas genomslagskraft både på det allmänna språkbruket och på mångaenskildas språkbruk. Utskottet anser att det sagda bör gälla även ifortsättningen. Den ökande insikten om att vi måste värna om den nationellakulturen gör att vården av vårt språk blir allt viktigare. I överensstämmelsemed vad som anförs i propositionen är ett ökat engagemang i språkvårdsfrågoroch i språkutvecklingen en självklar angelägenhet för i den nyamediesituationen. Då detgäller bruket av svordomar i radio- och TV-program vill utskottet 18 understrykaatt samma linje som tidigare deklarerats av 1985/86:21måste gälla även i fortsättningen, nämligen att svordomar bör undvikas i andrasammanhang än där konstnärliga krav och äkthetsvärde motiverar dem och attsärskild restriktivitet iakttas när det gäller program för barn (se prop.1977/78:91 s. 195-196). I ett senare avsnitt behandlas frågan om samordningen inomSveriges av ansvaret för språkvård (s. 33). Utskottet vill här slutligen erinra om att radionämndenövervakar att programföretagen utövar sina sändningsrättigheter i enlighet med6 § radiolagen och de avtal som staten har ingått med vart och ett avföretagen. Utskottet har också noterat att radionämnden under innevarandeavtalsperiod låtit uttalanden som gjorts proposition och i sambandmed riksdagsbehandlingen , bl. a. kulturutskottets betänkande i ärendet,vara vägledande i sin granskningsverksamhet. Utskottet tillstyrker att hittillsvarande av riksdagenbeslutade riktlinjer beträffande sändningstidens längd och förläggning upphävs.Det bör i stället ankomma på bolagen inom att beslutai dessa frågor (prop. s. 30). Liksom föredragande statsrådet utgår utskottet från attnågra drastiska förändringar inte sker i förhållande till nuläget. Då detgäller , som sänder i två kanaler, återkommer utskottet iavsnittet om programsättningsprinciper i TV. Utskottet förutsätter vidare att Radiossjälvständiga ansvar beträffande sändningstiderna inte kommer att leda tillsvårigheter för den av staten stödda verksamheten med radiotidningar försynskadade. sänder iStockholmsbaserade TV-kanaler som är resursmässigt likställda och som i principhar samma uppdrag. har redovisat två alternativ till dennuvarande kanalmodellen, dels en modell med en Stockholmskanal och enrikskanal, dels en publik-TV-modell. Det förstnämnda alternativet förutsätter att huvuddelen avproduktionsenheterna i bildar Stockholmskanalen. Rikskanalen bildasav befintliga distrikt samt ett elfte distrikt som byggs upp för ochUppsala län. Planeringen av distriktens produktion som skall sändas irikskanalen förutsätts bli mera styrd än vad fallet är i nuvarande system.Rikskanalen förutsätts sålunda sända regionalt material. I sammanhangetframhålls att förutsättningarna förbättras för att tillgodose kraven på attsvenskt kulturliv ute i landet speglas i televisionen. Publik-TV-modellen bygger å sin sida på BBC:sorganisationsmodell, dvs. att två sändande enheter inom ett sammanhållet bolag har uppdraget att . Produktionen sker i specialiserade produktionsenhe- KrU1985/86:21 ter, och den ena kanalen förutsätts ha en underhållande karaktärmedan den andra är mer informativ. förespråkar för egen del alternativetmed Stockholmskanal/rikskanal. Regeringen intar om vissa förutsättningar kanuppfyllas -samma ståndpunkt.