bet · G901KrU5 · 1985-12-31 00:00:00 — Ett särskilt statsbidrag av betydande storlek skulle utgå tillkyrkofonden. I motionen framhålls att det i längden är ohållbart attbegära att den andliga värden vid kriminalvårdsanstalter i det närmaste skallbaseras på frivilliga insatser av präster och pastorer. Som ovan angetts görsen jämförelse med förhållandena inom sjukvärden. Utskottet kan nu konstatera att 1982 ärs kyrkokommittéföreslagit att församlingarna inom stiftet obligatoriskt skall samverka i enstiftssamfällighet för vissa gemensamma församlingsangelägenheter, bl. a. denandliga vården vid sjukhus och andra värdinrättningar, kriminalvärdsanstaltersamt militära förband. Stiftssamfällighets uppgift blir att planera, stimuleraoch ekonomiskt stödja samt i vissa fall att bedriva verksamhet inom de angivnaområdena. Stiftssamfällighetens ansvar innebär dock inte att församlingarnafritas frän sitt primära ansvar för församlingsvärd till alla människor inomförsamlingens gränser. För arbetet inom sjukvärden, kriminalvården samtförsvaret skall gälla att ett ekumeniskt samarbete skall äga rum. Pä detregionala planet skall stiftssamfälligheten utse ledamöter som har attrepresentera i en eller fiera ekumeniska nämnder för denandliga vården inom de tre områdena. På central nivå bör Svenska ekumeniskanämnden bära det samordnande anvaret. För del skall kyrkomötetoch ha det övergripande ansvaret. Kyrkomötet har i här aktuellt avseende anslutit sig tillkyrkokommitténs förslag om samverkan pä stiftsplanet. Utskottet vill här också nämna att Svenska ekumeniskanämnden i ett remissyttrande till utskottet instämmer i motionens syfte. Med hänsyn till den lämnade redovisningen finns detanledning utgä från att 1982 ärs kyrkokommitté kommer att lägga fram ettslutligt förslag som innebäratt den andliga värden inom kriminalvården kommeratt lösas pä ett likartat sätt som inom sjukvärden och med ett gemensamthuvudmannaskap. Utskottet anser därför att man kan utgä från att syftet medmotionen kommer att bli tillgodosett utan någon åtgärd av i dettasammanhang. Motionen påkallar därför inte någon åtgärd. De grundläggande bestämmelserna om folkbokföring finns ifolkbokföringsförordningen (1967:198). Folkbokföringen sker i form av kyrkobokföring ochmantalsskrivning. Kyrkobokföring sker fortlöpande hos pastorsämbetena, i kyrkoböcker och andra register för varje församling av . Regeringen kan för- 19 ordna atten församling skall vara indelad i kyrkobokföringsdistrikt. KrU 1985/86:5 Motionären bakom motion 1801 (fp) vill att två eller fierapastorat inom en kyrklig samfällighet skall kunna bilda ett gemensamtkyrkobokförings-distrikt. Motionären menar att man genom enförfattningsändring, som skulle möjliggöra detta, skulle skapa förutsättningarför rationaliseringsvinster både på arkiv- och personalsidan. skulleprästerna få mer tid att ägna sig åt själavårdande verksamhet. En motion med i huvudsak samma innehåll som den här aktuellahar behandlats av kyrkomöte. Motionen har avslagits av skäl somredovisats i det föregående. Mot bakgrund av kyrkomötets ställningstagande ochmed hänsyn till att frågan om det framtida huvudmannaskapet för folkbokföringeni fiera olika sammanhang utretts men ännu inte avgjorts anser sig utskottetinte nu kunna förorda en sådan författningsändring som föreslås i motionen. Genom motionsförslaget aktualiseras emellertidhuvudmannaskapsfrågan ånyo. Som framgår av den tidigare framställningen har1979 års folkbokföringskommitté föreslagit att de allmänna försäkringskassornaskall vara huvudman för folkbokföringen. Ordföranden i kommittén har föreslagitde lokala skattemyndigheterna som huvudman. En arbetsgrupp inom har också presenterat ett förslag. Dettasyftar till att avlasta kyrkan den fiskala myndighetsutövningen och går ut påatt enhetligt för riket till de lokala skattemyndigheterna överföra den del avfolkbokföringen som sker hos pastorsämbetena och som avser kyrkobokföringi viss församling, avregistrering från kyrkobokföring av annan än den somavlidit samt om överfiyttning till obefintlig-hetsregister. Statskontoret harkostnadsberäknat de tre alternativen. kyrkokommitté har i lägesrapporten isamverkan uttalat att, för den händelse inte en mer långtgående förändringgenomförs som följd av statskontorets utredning, kommittén ansluter sig tillden ståndpunkt som arbetsgrupp intagit. Kyrkomötet harintagit samma ståndpunkt och liksom kommittén understrukit att det ärutomor-denligt viktigt att huvudmannaskapet för folkbokföringen får enslutlig lösning. vill här också nämna att kyrkokommitténerinrar om att det behövs ett besked i huvudmannaskapsfrågan för sävälplaneringen av nybyggnader som dispositionen av befintliga lokaler. Likaså harenligt kommittén folkbokföringens framtida organisation betydelse för kyrkokommunernaslångsiktiga personalplanering. Den lämnade redovisningen leder enligt utskottets mening i enlighet med vad kyrkokommittén anfört till slutsatsen att ställning tillhuvudmannaskapsfrågan måste tas senast i samband med att frågor kring denframtida lokala strukturen löses. Självfallet skulle det ur planeringssynpunktför kyrkokommunerna vara önskvärt att ett ställningstagande kunde göras ännutidigare. har i skrivelse till finansdepartementethemställt att den framtida organisationen av folkbokföringen klargörs. Med hänsynhärtill anser utskottet att det inte är påkallat med något utskottsinitiativ ihär aktuell del. Vissafrågor om kyrklig jord, m. m. KrU 1985/86:5 1 fiera motioner framställs yrkanden som avser frågor somregleras i lagen (1970:939) om förvaltning av kyrklig jord och i den därtillanslutande förordningen (1971:860) om förvaltning av kyrklig jord. En radolika typer av sådan jord finns. Huvuddelen utgörs av löneboställen ochprästgårdar. Löneboställen är kyrklig jord vars avkastning är avsedd tillavlöning av församlingspräst i visst pastorat. Förvaltningen avlöneboställenas skog är centraliserad till stiftsnämnderna medan däremotjordbruken förvaltas av pastoraten. Ersättning som infiyter för kyrklig jord på grund av bl.a. försäljning skall i regel fonderas och avkastningen användas för sammaändamål som jorden varit avsedd för. Medel som härrör från prästgärd ochlöneboställe utgör prästlönefond för pastoratet. Även annan fond varsavkastning är avsedd för avlöning av församlingspräst utgör prästlönefond. 1 motion 350 (c), som formellt avser en översyn avprästlönefonderna, anförs bl. a. att krav pä ett rationellt brukande av åkeroch skog också måste gälla kyrkan och att dess mark därför mäste tas med i denstrukturrationalisering som är angelägen som kyrkan upprätthäller envälorganiserad fastighetsförvaltning. Principen måste vara att kyrkansarrendefastigheter blir en del i den uppbyggnad av rationella familjejordbruksom lantbruksnämnderna har till uppgift att åstadkomma. Då det gällerprästlönefonderna anförs att bestämmelserna ofta hindrar placering av kyrkansmedel i andra tillgångar än jordbruksfastigheter. Utskottet vill med anledning av motionen erinra om attunder senare tid kritik mot den nuvarande lagstiftningen om förvaltning avkyrklig jord framförts i olika sammanhang. 1 en inom islutet av upprättad promemoria har kritiken sammanfattats påföljande sätt. Förvaltningsansvaret är fördelat pä för mänga händer och enligtett alltför komplicerat mönster. Beslutsvägarna är för länga. Därigenomförsvåras en effektiv jord- och skogsbruksdrift och den önskvärdastrukturrationaliseringen av den kyrkliga jorden. Mot bakgrund av den framförda kritiken har i promemorianlagts fiam förslag till vissa begränsade ändringar i nuvarande bestämmelser.Samtidigt har uttalats att det inte bedömts möjligt att i detta sammanhang behandlafrågan om en mer genomgripande förvaltningsreform som skulle avse eneffektivare förvaltning av löneboställenas jordbruk. En enklareansvarsfördelning kräver tämligen omfattande ändringar i det nuvarandesystemet. Förutsättningar för en tillräcklig politisk enighet om sädana ändringartorde saknas, konstateras det, och förslag i frågan bör i vartfall anstå tills kyrkokommitté framlagt sitt slutbetänkande och dettaremissbehandlats. De förändringar av den lokala kyrkliga strukturen och avorganisationen på stiftsplanet som kommittén kan komma att föreslå kan nämligenerbjuda nya förutsättningar för organisationen av kyrkans egendomsförvaltning. Utskottet gör samma bedömning som den som i enlighet meddet sagda kommit till uttryck i promemoria. emellertidutskottet understryka att det kan vara av värde för ett framtida -,, ställningstagandetill den aktuella frågan att det redan nu förs en diskussion Stoff till en sådan debatt har lagts fram KrU1985/86:5 även projektgrupp som tillsatts av förevangelisation och församlingsarbete. Projektgruppen har publicerat enrapport med . 1 enlighet med det anförda bör motion 350 inte föranledanågon åtgärd, såvitt den syftar till ändringar i förvaltningen avkyrklig jord. Utskottet återkommer till frågan om förvaltningen avprästlönefonderna. Enligt 14 § lagen om förvaltning av kyrklig jord skall vidförvaltningen av löneboställen och merparten av annan kyrklig jord naturvårdensoch kulturminnesvärdens intressen beaktas i skälig omfattning. 1 motion 1309(s) föresläs att lagen skall ändras pä det sättet att hänsyn i skäligomfattning skall tas även till det rörliga friluftslivets intressen. Med anledning av motionen vill utskottet hänvisa till denrapport egendom som framlagts av en projektgrupp tillsattav för evangelisation och församlingsarbete. 1rapporten anförs bl. a. att det bör ligga i kyrkans intresse att i rimlig utsträckningupplåta mark för friluftsändamål. Med hänsyn till den positiva attityd somsålunda kommit till uttryck från kyrkans sida i den i motionen upptagna fråganoch då det får förutsättas att även denna fräga prövas vid den kommandeövergripande översynen av förvaltningen av kyrklig jord, påkallar motionen intenågon åtgärd. 1 betänkandet fond lade utredningenangående översyn av den statliga fondförvaltningen m. m. är 1983 fram förslagtill placeringsmodell för prästlönefonderna. Dessa uppgår till något över I000.1 slutet av hade fonderna ett sammanlagt bokfört värde av 340 milj.kr. Enligt utredningen synes en rationell placeringsinriktning förutsättasamverkan inom den kyrkliga organisationen. Utredningen har övervägt treprincipiellt skilda modeller för en sådan samverkan: placering i stifisfonder,i kyrkofonden eller i en för hela riket gemensam placeringsfond. Utredningenförordar en gemensam placeringsfond benämnd fond. Det föresläsatt en särskilt utsedd styrelse skall förvalta fonden. Betänkandet har remissbehandlats. Enligt vad utskottetinhämtat har under remissbehandlingen bl. a. framkommit krav pä attpastoraten, som förvaltar fonderna, inte skall låta ett centralt organ taöver styrningen av hur medlen i prästlönefonderna skall placeras. Enligt vad utskottet också inhämtat övervägs förnärvarande inom frågan om den fortsatta handläggningen avärendet. Utskottet anser att beredningen inte bör föregripas men utgår från attdenna bedrivs med skyndsamhet. Med hänsyn till det anförda avstyrks motion 1806(m) som innehåller krav pä ett genomförande av förslagen i betänkandet. Ävenmotion 350 avstyrks i motsvarande del. attriksdagen avslår motion 1984/85:2480 och motion 1984/ 85:1802 imotsvarande del, 22 2. beträffandeökad prästutbildning KrU 1985/86:5 att avslårmotion 1984/85:1802 i motsvarande del, 3. beträffande denandliga vården inom kriminalvården att avslår motion 1984/85:1829, 4. beträffandeviss Jolkbokjöringsjråga attriksdagen avslår motion 1984/85:1801, 5. beträffandeförvaltningen av den kyrkliga jorden attriksdagen avslår motion 1984/85:350 i motsvarande del, 6. beträffandehänsynstagande till det rörliga Jritujtslivets intressen att avslårmotion 1984/85:1309, attriksdagen avslår motion 1984/85:350 i motsvarande del och motion 1984/85:1806. Närvarande: (), (),(), (), (), (),(), (), (), GunnelLiljegren (m), (), (), (vpk), () och (). Innehållsförteckning KrU 1985/86:5 Sammanfattning......................................................... ........... I Motionerna................................................................. ........... 1 1982 årskyrkokommitté............................................. ........... 2 Prästtjänster m. m. Tilldelningoch fördelning av prästtjänster................. Gällandebestämmelser............................................. ........... 2 1982 årskyrkokommitté m. m.................................... ........... 4 1985 årskyrkomöte................................................... ........... 6 Framställningartill regeringen................................... ........... 7 Utbildningav präster.................................................. 7 Den andliga vården inom kriminalvärden Förslag av1982 ärs kyrkokommitté........................... .......... 9 1985 årskyrkomöte................................................... .......... 9 Vissa uppgifter om folkbokföringen 1979 ärsfolkbokföringskommitté............................... 10 Arbetsgruppinom ............................. .......... 10 Kostnadsberäkningav statskontoret......................... II 1982 årskyrkokommitté............................................. .......... II 1985 årskyrkomöte................................................... .......... II Vissa uppgifter om kyrklig jord, m. m. Allmänbakgrund......................................................... .......... 12 Löneboställe............................................................... .......... 13 Hänsynsregleri lagen om förvaltning av kyrklig jord.. .......... 13 Prästlönefond,m. m................................................... .......... 13 Utredningenangående översyn av den statliga fondförvalt ningen m. m................................................................ 14 1982 årskyrkokommitté............................................. 16 1985 ärskyrkomöte.................................................... 16 Vissutredning inom ........................... 16 1982 årskyrkokommitté............................................. 16 Prästtjänstfrågor........................................................ .......... 17 Denandliga värden på kriminalvärdsanstalter........... 18 Vissafrågor om kyrklig jord, m. m............................... .......... 21