bet · G901UU12 · 1985-12-31 00:00:00 — om förbud mot införsel av jordbruksvaror från Sydafrikam.m. 1985/86:52) Iproposition 1984/85:56 med förslag till lag om förbud mot investeringar iSydafrika och föreslog regeringen att dels anta en lag omförbud mot investeringar i och , dels godkänna riktlinjer förden svenska Sydafrikapolitiken, Efter godkännande trädde den nyalagen i kraft , Utvecklingeni har drastiskt förvärrats. Ytterligare åtgärder bördärför vidtas från svensk sida som ett led i försöken att med fredliga medelmedverka till apartheidsystemets avskaffande. Sådana föreslås i nuföreliggande proposition 1985/86:52, De med propositionen framlagdalagförslagen fogas som bilaga 1-3 till detta betänkande. Detstår klart att regimens försök att med våld och repression söka slå ned densvarta befolkningens massiva protester mot det förhatliga apartheidsystemetmisslyckats. Undantagstillståndet som infördes i vissa delar av landethar inte dämpat omfattningen och styrkan i protesterna, och fängslandet avtusentals oppositionella har inte knäckt det organiserade motståndet. Likaklart är också att de eftergifter som regimen tvingats tillkännage inte pålångt när tillfredsställt oppositionens krav på grundläggande förändringar. Listanöver sammandrabbningar med våld, övergrepp och dödsskjutningar som följd kangöras lång. Antalet dödade uppskattas till drygt 700personer. Bara sedan undantagstillståndet infördes har över två tusen människorarresterats och flera hundra dödats. Oroligheternainne i tillsammans med de internationellt växande kraven påsanktioner har lett till att ekonomin hamnat i ett kritiskt läge. Utländskabanker har stoppat krediter och vägrar att omsätta kortfristiga lån fillsydafrikanska banker. Många internationella banker lämnar nu inte heller låntill det privata näringslivet. Flera utländska företag har valt atl lämna densydafrikanska marknaden, nägra av politiska skäl, andra av ekonomiska skäleller för att undvika kritik och motstånd från sina anställda och kunderutanför . Till följd av dessa aktioner har den sydafrikanska randendrastiskt sjunkit i värde. Alla återbetalningar på ufiändska lån har inställtsfram . 1Riksdagen 1985/86. Ivad gäller förhållandet till grannstaterna kan konstateras att den UU1985/86:12 sydafrikanska destabiliseringspolitiken i regionen har fortsatt,liksom den illegala ockupation av , har vidgått att man, trotsden överenskommelse som träffades med , fortsatt att ge stödtill den regeringsfientliga rörelsen RNM. har militära attackergenomförts i de södra delarna av som erkänt att manbistår den regeringsfientliga organisationen , , som intefidigare utsatts för direkta militära angrepp, blev och förstahälften av föremål för upptrappade hot, detta år slog en sydafrikanskkommandostyrka till mot huvudstaden , Itakt med händelseutvecklingen i har omvärlden skärpt sin attityd, Iresolufioner antagna har för förstagängen , dä rådet fattade elt bindande beslut om vapenembargo motSydafrika, uppmanat medlemsstaterna alt vidta vissa konkreta åtgärder molSydafrika, såsom stopp för nyinvesteringar, förbud mot försäljning avdatautrustning till sydafrikansk militär och polis, förbud mot försäljning avKrugerrand m, m, I en resolution avseende harsäkerhetsrådet dessutom uttalat att åtgärder enligt inkl, sådanaenligt stadgans kapitel VII, dvs, bindande sanktioner, kan komma att övervägas. UtöverFN:s skärpta hållning har ett stort antal ländervisat sitt avståndstagande från apartheidregimen genom att införa olikaunilaterala åtgärder. Sålunda har t, ex, beslutat om förbud mot län fillsydafrikanska regeringen samt förbud mot export av datautrustning ochdatateknologi fill sydafrikansk polis och militär och myndigheter ansvariga förupprätthållandet av apartheid. Vidare förbjuds export av kärnteknisk utrustningoch teknologi samt import till av vapen, ammunition och militära fordonfrån , Statligt exportstöd skall fortsättningsvis endast utgå tillsådana amerikanska företag som för sina dotterbolag i tillämpar vissauppföranderegler, de s.k, Sullivan-principerna. har också beslutatom förbud mot import av sydafrikanska Krugerrand, har beslutat omvissa sanktioner avseende export av olja, förbud mot export av vapen ochparamilitär utrustning, förbud mol nya kontrakt på kärnkraftsområdet ochbegränsning av kontakterna med inom områdena sport, kultur ochvetenskap, Samväldesländernahar enats om bl, a, förbud mot export av datautrustning till sydafrikanskmilitär och polis, förbud mot export av olja m,m. Därutöver harsamväldesländerna enats om att överväga ytterligare åtgärder,om inte förändringar i dä har genomförts. Deskandinaviska länderna beslöt att säga upp sinaluflfartsavtal med , SAS flygningar på i hardärmed upphört. Därutöver har vad avser handel med haftöverläggningar med näringslivet och rekommenderat berörda företag att minskasin handel med , Man har vidare infört ett system för automatisklicensiering av all import från , har beslutat om förbud motinversteringar i och långivning till , Den finska UU 1985/86:12regeringen har vidare träffat överenskommelse med näringslivet i syfteatt kraftigt reducera importen från , Slutligen har finländskarederier uppmanats att upphöra med all trafik till , Det nordiska handhngsprogrammet, som antogs vid detnordiska ulrikes-ministermötet , innebär, förutom ökadenordiska ansträngningar för att få till stånd FN-åtgärder mot , ävenen avsevärd nedskärning av de nordiska ländernas ekonomiska och andrarelationer med , Motiv för nya åtgärder mot Syftet med den svenska Sydafrikapolitiken är att medverkatill en fredlig förändring av samhällssystem och ett avskaffande avapartheidpolitiken. Utvecklingen inne i under de senaste månadernahar visat hur den folkliga protesten mot apartheidsystemet mötts med brutahvåld av den vita minoritetsregimen. Det växande samarbetet mellan olikaoppositionsgrupper har å sin sida engagerat och medvetandegjort allt störredelar av befolkningen och därigenom också bidragit fill att politiseramotståndet. Allt fler, även bland den vita minoriteten, tycks inse att grundläggandeförändringar är ofrånkomUga, Avgörande för hur och när förändringen sker blirnaturligtvis främst de inre förhållandena, Samfidigt har emellertid ocksäomvärldens agerande visat sig vara av stor betydelse. Det ökande trycket frånaUt fler länder med krav på sanktioner mot har skakat den vitaregimen och gett stöd åt alla dem som kämpar mot apartheid. Bland svartasydafrikaner råder en utbredd enighet om att internationella sanktionerär det effektivaste sättet att utifrån bekämpa apartheidregimen. Även i deangränsande staterna tillstyrks tillgripandet av internationella sanktioner somett fredligt medel att få till stånd genomgripande förändringar av detsydafrikanska samhällssystemet. Ett viktigt mål för den svenska Sydafrikapolitiken harvarit att påverka andra länder att, i avvaktan på beslut i säkerhetsrådet,ensidigt besluta om åtgärder mot , Det är därför tillfredsställandeatt den avvaktande hållning till sådana åtgärder som mänga länder tidigareintagit nu håller på att ändras, och att ocksä uppmanatmedlemsländerna att vidta konkreta åtgärder mot , Den uppläggning somSverige valt för att genomföra sina ensidiga åtgärder mot torde hafungerat som en modell för flera av de länder som beslutat om egna åtgärder, bör därför även fortsättningsvis söka påverkaandra länder, bl, a, genom att ge exempel på åtgärder som är möjliga attensidigt genomföra i avvaktan på beslut av om bindandesanktioner. Förbud mot införsel av jordbruksvaror från har till följd av apartheidsystemet ett ijämförelse med andra länder extremt stort antal fångar. fångarplacerade i fängelser till nästan 110 000. dömdes drygt UU1985/86:12 260 000 människor till fängelsestraff, varav den alldelesövervägande majoriteten utgjordes av svarta. Det stora antalet förklarasfrämst av de särskilda apartheidlagar som bl, a, reglerar den svartabefolkningens rätt till boende och förflyttning inom landet. Användning av fångar och tvångsarbetskraft inom olikasektorer har en läng tradition i det sydafrikanska samhällssystemet, framförallt inom jordbruket, där förfarandet regleratsgenom olika officiellt fastställda program. Den internationella arbetsorganisafionen konstateraderedan år 1953 i en rapport avseende att det förekom ett legaliseratsystem av tvångsarbete som tillämpades endast mot den svarta befolkningen isyfte att fillhandahålla en permanent tillgång på arbetskraft fill bl, a,jordbruket, I en deklarafion om apartheidpolifik antagen avILO uttalades att systemet med tvångsarbete hade ytterligare utvecklats ochförstärkts. I en rapport som publicerats av InternafionalDefence and , , en i Sydafrikasammanhang välkänd brittiskorganisation, skulle antalet fångar sysselsatta i nom jordbruket hauppgått till minst 90 000 personer. Denna siffra kan ställas i relafion filldet under totala antalet svarta lantarbetare om ca 700 000,Fångarbetarna skulle således utgöra en betydelsefull andel () avlantarbetarna. Användningen av fångar som arbetskraft berörs bl. a, i detallmänna tull-och handelsavtalet, , I dess arfikel XX e) medges undantag från förpliktelserna enligtavtalet om åtgärden avser varor framställda av fångar. Sådana åtgärder får dockinte fillämpas på ett sätt som innebär medel för godtycklig eller oberättigaddiskriminering mellan länder där samma förhållanden råder. Användning av fångar och tvångsarbetskraft förekommersjälvfallet även på andra håll i världen. Vad gäller jordbruket är dockförhållandena i unika. Omfattningen av fångarbete eller tvångsarbeteär exceptionellt stor i förhållande till antalet sysselsatta inomjordbrukssektorn. Flertalet fångar är dömda för brott enligt lagar som utgörsjälva kärnan i apartheidsystemet och som tillämpas endast mot den svartamajoriteten. Till följd av att på grund av apartheidsystemethar en omfattande användning av fångar och tvångsarbetskraft inom jordbruketföreslås förbud mot införsel av jordbruksvaror från , import av jordbruksvaror från uppgickår till 116 milj, kr. De största enskilda posterna utgörs av färska ellertorkade frukter och fruktkonserver. Andra större poster är fodermedel ochköksväxter. Importförbudet bör omfatta samtliga jordbruksvaror, dvs, sådana varorsom regleras i 1-24 kap, i lagen (1977:975) med tulltaxa. Rätt för kommuner och landstingskommuner att vidtabojkottåtgärder mot Vid olika tillfällen har det ifrågasatts om kommuner ochlandstingskommuner bör ha rätt att engagera sig i internationella frågor. a, gällt frågan om att i den kommunala upphandlingsverksamhetenbojkotta vissa varor för att därigenomvisa solidaritet med människor i andra stater, I UU 1985/86:12 rättspraxishar det slagits fast att sådana åtgärder inte ryms inom den kommunalakompetensen enligt nu gällande regler. Fråganhuruvida den kommunala kompetensen bör utvidgas till att omfattasolidaritetsyttringar i internationella frågor övervägs av stat-kommun-beredningen(C 1983:02), Motbakgrund av den akuta situationen i har beredningen föreslagit attden kommunala kompetensen vidgas till att omfatta bojkottaktioner motsydafrikanska varor och tjänster. Beredningen anser att denna fråga kanbehandlas avskilt från de övriga problem som är förknippade med kommunaltengagemang i frågor som rör internationella förhållanden, . Regeringenhar redan vidtagit åtgärder i fråga om statiig upphandling från genomatt i en rekommendation till de stafiiga myndigheterna uppmana dessa att avståfrån upphandling i , Det är lämpligt att även kommuner ochlandstingskommuner får möjlighet att avstå från sådan upphandling. Regeringenföreslår en särskild lag som reglerar den kommunala kompetensen på dettaområde. Detta är en speciell åtgärd betingad av de unika förhållandena iSydafrika. Lagen bör därför utformas så atl behörigheten endast omfattar sådanaaktioner som direkt riktas mot apartheidpolitik. Detta innebär ipraktiken att kommuner och landstingskommuner i sin upphandlingsverksamhet fårvägra att köpa varor och tjänster som har som ursprungsland. Medhänsyn till att den allmänna frågan om kommunala solidaritetsyttringar iinternationella frågor behandlas särskilt av stat-kommun-beredningen och dettaarbete fortfarande pågår bör lagen tidsbegränsas. Det kan vara ändamålsenligtatt lagen till en början får en giltighetstid av . Därefter får ett nyttställningstagande göras mot bakgrund av då gjorda erfarenheter av utvecklingeni , Ändringar i lagen om vissa internationella sanktioner Lagen(1971:176) om vissa internationella sanktioner, som trädde i kraft den 1 juli1971, tillkom för att ge regeringen möjlighet att snabbt vidta åtgärder i denmån sådana påkallas med anledning av beslut eller rekommendationer som harmeddelats av , Lagen är en s, k, fullmaktslag, som formellt äri kraft, men som endast kan tillämpas för att fullgöra säkerhetsrådets besluteller rekommendationer. Det ankommer på regeringen att förordna om de åtgärdersom påkallas därav. Föreskriftersom regeringen meddelar är straffsanktionerade enligt 11 §, Någon särskildstraffskala för grova brott finns emellertid inte. Eftertillkomsten av nyssnämnda lag har straffbestämmelserna i varusmugglingslagenskärpts. Om brottet är att anse som grovt, är straffet numera fängelse och högst . Meddenna skärpning i varusmugglingslagen kan - till följd av de stora skillnadernai straffmaximum - straffnivån för grövre brottslighet i praktiken varierakraftigt mellan de två lagarna. Det är därför angeläget att nu göra enjustering i straffbestämmelserna i lagen om vissa internationella sanktioner i 1*1985/86. syfte att nå störreöverensstämmelse med motsvarande bestämmelser i 1985/86:12varusmugglingslagen, Dettabör ske på så sätt att det i lagen om vissa internationella sanktioner införsen särskild straffskala för grova brott; denna bör bestämmas till fängelsehögst . Den nya bestämmelsen bör tas in i första stycket i 11 §, Härutöver bör i 15 § görasen ändring av redaktionell natur. Förbud mot införsel av Krugerrand FN:ssäkerhetsråd har antagit en resolution, nr 569, i vilkenmedlemsstaterna uppmanas att vidta åtgärder mot bl, a, i form avförbud mot nyinvesteringar i , restriktioner på sportens och kulturensområden samt förbud mot försäljning av Krugerrand och andra mynt som harpräglats i , Resolutionen är inte bindande för medlemsstaterna utan enrekommendation till dessa att vidta de av säkerhetsrådet föreslagnaåtgärderna, Sverigehade redan innan denna resolution tillkom vidtagit åtgärder som innebär attresolutionen till övei-vägande del har efterkommits. Detta gäller dock ejförsäljningen av Krugeirranden, Krugerrandenär ett sydafrikanskt samlarmynt som började präglas isyfte att ge småsparare möjlighet att investera i guld och stimuleraefterfrågan på sydafrikanskt guld. Merparten av produktionen säljs på exportoch Krugerranden jämte övrig guldexport svarar för av Sydafrikastotala exportintäkter, import av Krugerrand är obetydlig, liksom importenav andra mynt präglade i , Föratt uppfylla resolutionen såvitt avser Krugerrand har regeringen beslutatinföra ett förbud mot import till av Krugerrand, Förbudet träder ikraft , Ipropositionen redovisas också, för kännedom, vissa åtgärder somregeringen vidtagit . Rekommendationer till näringslivet och rederier i vadavser utbytet med m. m. Isitt gemensamma handlingsprogram har de nordiska länderna enats om attrekommendera nordiska företag att avstå från handel med , Motbakgrund härav har regeringen beslutat om rekommendationer tillnäringslivet och de svenska rederierna i vad avser , Irekommendationen till näringslivet uppmanas de företag som exporterar tilleller importerar från att söka finna andra marknader och leverantöreri syfte att minska handelsutbytet med detta land. Regeringen fäster irekommendationen också näringslivets uppmärksamhet på del dekret om skydd motexploatering av naturtillgångar som antogs av är 1974och rekommenderar att bestämmelserna däri respekteras. Irekommendationen till rederierna uppmanar regeringen dessa att om UU1985/86:12 möjligt undvika trafik på och att i första hand försörjaövriga länder i södra via hamnar utanför , Somen uppföljning av rekommendationerna har regeringen också haft överläggningarmed representanter för näringslivet och rederierna. Regeringenutgår från att berörda företag och rederier kommer att söka följarekommendafionerna. Utredning om användning i det svenska näringslivet avmetaller m. m. från Regeringenhar uppdragit åt kommerskollegium att, i samverkan med överstyrelsen förekonomiskt försvar och statens industriverk, bl. a, utreda användningen avmetaller och från i svenskt näringshv och tänkbara effekterav minskad eller stoppad import av dessa metaller och mineraler. Kommerskollegiumhar överlämnat en första rapport som behandlar sex metaller. Sammanfattningsviskonstateras att ett avbrott i direkthandeln mellan och endastskulle medföra begränsade effekter i form av fördyringar till följd av behovetatt söka nya inköpskällor. Någon nämnvärd kvanfitetseffekt i försörjningenbedöms inte uppstå. Ett avbrott i produktion och export av nämndametaller skulle däremot ställa västvärldens industriländer inför djupgåendeförsörjningsproblem. Imotion 1985/86:140 av m,fl, (vpk) yrkas 1, att uttalar sig fören fullständig ekonomisk bojkott av , 2, att med ändring avproposition 1985/86:52 beslutar att förbudet mot införsel av jordbruksvarorfrån också skall gälla , Imofion 1985/86:141 av m,fl, (c) hemställs 1, att beslutar att hosregeringen begära initiativ till förhandlingar med svenskt näringsliv i syfteatt uppnå frivilliga överenskommelser om begränsning av handeln med Sydafrikaoch , samt med rederierna om att undvika trafik på , 2, att beslutar att hosregeringen begära att denna tar initiativ till en utredning om möjhgheterna attavveckla beroende av mineralimport från , 3, att beslutar att hosregeringen begära förslag om lagstiftning för att förhindra all svensk exportinom kärnkraftsområdet till , Imotion 1985/86:142 av m,fl, (m) hemställs 1,att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförs om riktlinjer för svensk Sydafrikapolitik, 2, att riksdagenbeslutar införa en lag om intyg som villkor för import av UU 1985/86:12sydafrikanska jordbruksprodukter i enlighet med vad som i motionen anförs, 3, att riksdagendärmed avslår regeringens förslag till "Lag om förbud mot införsel av jordbruksvarorfrån ", 4, att riksdagenavslår regeringens förslag till "Lag om rätt för kommuner ochlandstingskommuner att vidta bojkottåtgärder mot ", I motion 1985/86:143 av m,fl. (fp)hemställs 1, att riksdagenuttalar att dispenser från lagen om investeringsförbud i för svenskaföretags investeringar inte bör beviljas så länge som det råderundantagstillstånd i , 2, att riksdagenuttalar att regeringen inom , med åberopande av den position FN:s säkerhetsrådintagit, aktualiserar frågan om en stadgeändring som skulle möjliggörahandelssanktioner mot från enskilda stater. Sammanfattning av motionernas innehåll I motion 140 (vpk) hälsas samtliga propositionens förslagmed tillfredsställelse. De tillgodoser krav som kommunisternaoch andra motståndare mot apartheidsystemet drivit under många är. Samtidigtvill dock motionärerna även aktualisera vad man anser vara den enda acceptablalösningen av relationer med , nämligen en lagstiftning omfullständig ekonomisk bojkott. Det erinras härvid om de argument för bojkottoch förslag till lagstiftning härom som partiet utvecklat. Enligtmotionärerna bör i samband med behandlingen av nu föreliggandeproposition uttala sig för ett genomförande av dessa förslag. Vad gäller förbudet mot import av jordbruksvaror frånSydafrika krävs i motionen att detta även skall omfatta för att pä säsätt göra det omöjligt att kringgå lagen genom transfereringar via . I motion 141 (c) konstateras bl, a, att den svenskarestriktiva Sydafrikapolitiken varit riktig och tjänat som efterföljansvärtexempel. Detta visas av att allt fler stater nu agerar mot den sydafrikanskaregeringen. Mot bakgrund av situationen i och den skärpta hållningenfrån en rad stater och är det riktigt att för svensktvidkommande vidta ytterligare åtgärder. Motionärerna är således positiva till propositionensförslag. Det finns dock anledning att föreslå vissa ytterligare skärpningar.Som exempel anförs frivilliga överenskommelser med näringlivet om begränsningari handelsutbytet med , vidare en utredning om möjligheterna attavveckla beroende av mineralimport från och slutligensärskild lagstiftning om förbud mot svensk export inom kärnkraftsområdet. EfterFN:s säkerhetsråds beslut bör det inte finnas några hinder för attinföra ett sådant förbud, påpekar motionärerna, I mofion 142 (m) fastslås bl, a, att det råder bredenighet i kring avståndstagandet från apartheidsystemet. Utifrån dennabreda enighet bör medverka fill att den förändring som är ofrånkomlig iSydafrika sker på fredlig väg och inom sådan tid att en våldsam, väpnadomvälvning med ofantligalidanden för alla sydafrikaner undviks. En renodlad isoleringspoli- UU1985/86:12 tik kan inte främja en fredlig omvandling i demokratisk riktning.Kontakter med och stöd till de demokratiska krafterna i är väsenfiigainslag i kampen mot apartheid, I vad gäller de i propositionen föreslagna åtgärdernaanför motionärerna att lagen om förbud mot nyinvesteringar bröt motden huvudlinje i svensk utrikespolifik som anger att om skall delta isanktioner eller sanktionsliknande åtgärder mot ett annat land åtgärden skallföregås av beslut av , I nuvarande läge skulle dock ettavskaffande av denna lagstiftning innebära att skulle sända felsignaler till omvärlden. Då FN:s säkerhetsråds resolufion nudessutom ger visst stöd för de svenska åtgärderna bör lagen enligtmotionärernas mening tills vidare fortsätta att gälla. De två förslagen omsärskild straffskala för grova brott resp, förbudet mot införsel av Krugerrandbiträds. Beträffande förslaget om generellt förbud mot införsel avjordbruksprodukter från delar motionärerna regeringens inställningatt åtgärder bör vidtas mot användningen av fångar i det sydafrikanskajordbruket. Enligt motionen skall detta emellertid ske på annat sätt: import avjordbruksprodukter från skall vara förbjuden med mindre importörenkan visa upp ett intyg i vilket producenten av varorna styrker attfångarbetskraft eller tvångsarbete inte utnyttjats. Förslaget om kommunala bojkottåtgärder avvisas avmofionärerna med motiveringen att utrikes-, säkerhets- ochbiståndspolitik skall utformas av riksdag och regering. Därtill framhålls attden övervägande delen av kommunernas import består av lantbruksprodukter,varför de skulle omfattas av nyssnämnda förslag om företeende av intyg, I mofion 143 (fp) heter det bl, a, att utvecklingen iSydafrika genomgått en drastisk förändring, vilket ocksågäller den internationella opinionen. Detta skulle, menar motionärerna, kunnamotivera den avveckling av svensk företagsamhet som förutsågs i propositionenförra året om en översyn av lagen mot nyinvesteringar i , Riksdagenbör således uttala att regeringen inte bör bevilja dispenser för svenskaföretags investeringar så länge det råder undantagstillstånd i , Mofionärerna stöder den nu föreliggande propositionensförslag om förbud mot införsel av jordbruksprodukter. Därutöver bör emellertidregeringen inom aktualisera frågan om en stadgeändring som skullemöjliggöra handelssanktioner mot från enskilda stater. En undantagsparagrafmed särskild inriktning på vore väl motiverad. När den nyaGATT-rundan påbörjas har ett naturligt tillfälle att ta upp denna sak,skriver motionärerna. I det föregående har lämnats en beskrivning avutvecklingen i . Den vita minoritetens förtryck motden sydafrikanska befolkningsmajori- teten hardramatiskt ökat . Undantagstillstånd råder i UU1985/86:12 delar av landet. Yttrandefriheten har inskränkts ytterligare.Hundratals svarta och färgade har dödats, tusentals har arresterats bara sedani somras. Den polifiska oron har försämrat ekonomin. Skulderna till utlandethar ökat så att landet tvingats inställa betalningarna till utlandet,