bet · G901KrU18 · 1985-12-31 00:00:00 — I den andra motionen, Kr268, intar företrädare förcenterpartiet en ståndpunkt rörande , som i viss män är motsatt deni motion Kr265, som ovan redovisats. Motionärerna vill att det i framtidenskall finnas ett kulturråd som - i riksperspektiv - följer upp riksdagenskulturpolitiska intentioner. Rådets uppgifter bör vara att, utifrån riksdagenskulturpolitiska helhetssyn, ha det övergripande ansvaret för de statliga Myndighetsrollen bör inte splittras på flera KrU 1985/86:18centrala organ. Utskottethar tidigare och senast vid behandlingen avbudgetpropositionen och propositionen om litteratur och folkbibliotek tagitställning fill förslag om avskaffande av eller begränsning avrådets verksamhet som ett led i en avveckling av myndigheten (se KrU1984/85:16 s. 22 och KrU 1984/85:21 s. 18). Liksom tidigare vill utskottetframhålla att det behövs en central myndighet på kulturområdet lika väl som påandra områden. Utskottet utgår liksom tidigare från att fortsatta ansträngningargörs för att effektivisera administration. Här bör vidare erinrasom att en särskild utredare gör en översyn av statens kulturrådsframtida uppgifter m.m. (dir. 1985:20). redovisades i enpromemoria, (Ds U 1985:16) Vissa allmänna överväganden rörande kulturrådetsroll och huvuduppgifter, dess organisation och dess roll i budgetprocessen.Nämnas kan att det i direktiven bl. a. anges att utredaren bör utgå från attkulturrådets utredningsverksamhet i ökad utsträckning skall vara kopplad tillregeringsinitiativ. Ifråga om fördelningen av offentligt kulturstöd vill utskottet erinra om att enrad självständiga organ svarar för fördelningen. Stöd utgår från såväl stat somlandsting och kommuner. Det statliga kulturstödet fördelas inte bara avkulturrådet utan även av en rad andra myndigheter och organ, bland demkonstnärsnämnden, , och . Dådet gäller bidragsfördelande uppgifter kan det finnas skäl attvidta vissa förändringar, en uppfattning som kommer till uttryck i den ovannämnda promemorian om roll, uppgifter och organisation. Utskottetär således inte berett förorda förslag som syftar till att kulturrådetavskaffas. Med hänsyn härtill och till att det pågående utredningsarbetet intebör föregripas avstyrker utskottet motion Kr265 yrkande 7 och motion Kr268yrkande 2. Dådet gäller principerna för fördelning av kulturstöd anser utskottet att detinte är motiverat att gör några generella uttalanden i frågan. Dennaståndpunkt står i överensstämmelse med vad utskottet inledningsvis anfört dådet gäller önskemål om komplettering av de kulturpolitiska målen. Ett av dessainnehåller att kulturpolifiken skall möjliggöra konstnärlig och kulturellförnyelse. Mofionsyrkandet är således i viss mån tillgodosett. Utskottet villvidare framhålla att , liksom varit fallet, i samband medmedelsanvisningen för visst kulturstöd kan fastställa riktlinjer för medelsanvändningen. Medhänsyn till det anförda och till det pågående utredningsarbetet rörandekulturrådet avstyrker utskottet motion Kr265 yrkande 6. Stödtill regional kulturverksamhet, m.m. Enligtde fastställda kulturpoHtiska målen skall kulturpolifiken främja en decentralisering av verksamhet och beslutsfunktioner inom kul turområdet. Den skall vidare bl.a. utformas med hänsyn fill eftersatta gruppers erfarenheter och behov. Tillregionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner samt till KrU1985/86:18 regionala museer och regionala bibliotek utgår stöd i form av bidragtill ett antal gmndbelopp. fastställer det totala antalet gmndbeloppför resp. ändamål. Fördelningen på institutioner görs av . Ienlighet med principbeslut skall huvuddelen avverksamheten vid regionmusiken och Rikskonserter överföras till landstingenfr.o.m. Utskottet kommer att behandlaett regeringsförslag (prop. 1985/86:114) om en träffad överenskommelsei frågan, vilken bygger på tidigare principbeslut. Den regionalakulturminnesvården har en organisation med länsantikvarier knutnafill länsstyrelserna. Itvå motioner, Kr268 (c) och Kr270 (vpk), tas upp övergripande frågor om detstatliga stödet till regional kulturverksamhet. Enligt motion Kr268 bör detgöras en utvärdering som belyser hur stödet till de regionala institutionernakommit de skilda regionerna till godo. Därvid bör belysas frågan huruvida detär de mest underförsörjda regionerna som har fått mest stöd eller om de redanrelativt starka med hjälp av stödet kunnat närma sig huvudstadsutbudet. Vidarebör belysas om vi håller på att få en kulturell centralisering till länenshuvudorter. Motionärema menar att syftet med decentraliseringsmålet inomkulturpolitiken måste vara att kultursatsningarna skall komma alla bygder tillgodo. Det bör enligt motionen också övervägas om det är möjligt att medfrångående av grundbeloppssystemet konstruera ett bidragssystem som innebär attnågon form av schablonbidrag skall utgå och som skall ge ökad frihet åtmänniskorna i resp. regioner att utifrån lokala förutsättningar forma sin kulturpolitik.En möjlighet är att låta bidragssystemet få en konstruktion som är likartad medden som gäller i fråga om den kommunala skatteutjämningen. Äveni motion Kr270 förordas att det - på - utarbetas ett nytt systemför det regionala kulturstödet, där kulturell jämlikhet mellan landets kommunerbör vara ledstjärna. För att motverka en kulturell utarmning i regionerna ochsamtidigt undvika en ökning av externfinansiering i form av sponsring bör detstatliga stödet ökas. Även förslag om finansieringen av ett förstärktkulturstöd bör utarbetas. På kort sikt bör enligt motionärerna det statligastödet kraftigt ökas inom ramen för det nuvarande grundbidragssystemet.Motionärerna anser att därvid särskilt de större kommunernas behov och roll i kulturpolifikenmåste beaktas. Teater-, dans- och musikinstitutionerna i dessa kommuner - blanddem och - har regionalt ansvar för betydligt fler människor änkommunernas egna invånare. I motionen pekas också på möjligheten att manindelar landet i ett antal kulturcentra och därigenom med ökade stafiigaresurser och en samlad och landstingskommunal insats säkerställerkulturbehovet för ett stort antal människor. Utskottethar vid olika tillfällen under senare är understrukit vikten av att statsmakterna strävar efter att leva upp till det inledningsvis angivna decentraliseringsmålet inom kulturpolitiken. Utskottet har också starkt framhållit att det primära ansvaret för den regionala kulturverksamheten åvilar landstingen och kommunerna. har utskottet pekat på att det statliga grundbidragssystemet har inneburit en stimulans för landsting 11 och kommuner att startaregionala och lokala institutioner. Utvecklingen KrU 1985/86:18 sedan 1974visar att i den mån ytterligare grundbelopp tillkommit dessa med ett fåtalundantag beräknats för institutioner utanför storstadsområdena. Utskottet harsenast vid budgetbehandlingen (KrU 1984/ 85:16 s. 8) framhållit attutbyggnad av kulturverksamheten i underförsörjda regioner tillhör de uppgiftersom måste prioriteras . Utskottet har vidare bl.a.påpekat att decentraliseringssträvandena mäste ses i ett relativt långttidsperspektiv. Det kan också finnas anledning att här erinra om att utskottetinte varit berett att förorda att nuvarande resurser inom grundbidragssystemetomfördelas från institutionerna i storstadsområdena för att tillgodosedecentraliseringsmålet. Slutligen bör nämnas att utskottet också motsatt sigen nedskärning av verksamheten vid centrala institutioner, som står utanförgmndbidragssystemet; verksamheten vid de centrala institutionerna är av vitalbetydelse för att stimulera utvecklingen inom kulturlivet. sålunda anfört i olika sammanhang står väl i överensstämmelse medregeringsförslag som lagts fram, bl. a. i budgetpropositioner. I åretsbudgetproposition ägnar regeringen stor uppmärksamhet åt stödet till regionalakulturinstitutioner m.m. Den föreslår en utbyggnad av stödet i olika avseenden.Samtidigt prövas olika vägar för att få till stånd ett bättre nationelltutnyttjande av de centrala kulturinstitutionernas resurser (se sammanfattninghärav i bil. 10 s. 50-51). Utskottet,som under de olika anslagspunkterna närmare kommer att pröva behovet avmedelsanvisning, ställer sig bakom förslaget i budgetpropositionen om enförstärkning av bl. a. de regionala teater- och museistö-den. I propositionenräknar kulturministern med att uppbyggnaden av stödet till de regionala teater-och dansinstitutionerna samt museerna bör kunna fullföljas genom en total förstärkning om 100 grundbelopp, varav 65 avserteaterområdet och 35 museiområdet. Som en första etapp i denna uppbyggnad harberäknats en satsning för nästa budgetår om 25 grundbelopp för de regionalateatrarna och 10 grundbelopp för museerna. De nya grundbeloppen är avsedda förde mindre teatrarna och museerna. Utvecklingen av länsbiblioteksstödet föreslåsfortsätta i enlighet med förra årets beslut om litteratur och bibliotek. Ävenviss förstärkning av folkröielsearkiven föreslås i propositionen. Dådet gäller de konkreta mofionsyrkandena vill utskottet mot bakgrund av denlämnade redovisningen anföra följande. Ensärskild utvärdering av det regionala stödet kan inte nu förordas. I dentidigare i detta huvudavsnitt nämnda rapporten om kommunerna, staten ochkulturen (KOSK) har tagits fram ett brett underiag för diskussion om denframtida kulturpolitiken. Betydande uppmärksamhet ägnas i rapporten åt statensstöd till regional och lokal kultur. Här bör också nämnas att regeringennyligen uppdragit åt att i nära samråd med statens kulturrådutarbeta ett program för utveckling av kulturstatistiken. Utskottetär inte heller berett att förorda utredningsinsatser syftande till en helt ny konstruktion av det statliga stödet till regional kulturverksam het. Som utskottet framhöll skulle den ännu pågående utbyggna- 12 den avdenna verksamhet allvarligt kunna störas av en omfattande omlägg- KrU1985/86:18 ning av det statliga stödet. Inom vissa områden kan det dock finnasbehov av en komplettering av grundbeloppssystemet. I detta hänseende hänvisarutskottet till att vissa län valt att lösa sin teaterförsörjning på annat sättän genom en länsteater. I budgetpropositionen föreslås särskild medelsanvisningtill tre sådana län. Utskottet vill här också hänvisa till att ett särskiltstatsbidragssystem kommer att gälla på musikområdet efter omorganisationen avregionmusiken och Rikskonserter och att erfarenheterna frän detta system i ettlängre perspektiv kan få betydelse för bedömningen även av gmndbidragssystemet. Då det gäller frågan om förstärkning av det regionalakulturstödet på kort sikt - en fråga som främst tas upp i motion Kr270 - ärfrågari i hög grad beroende av vilka resurser som kan ställas till förfogandeför ändamålet. Någon särskild framställning till regeringen är inte påkalladfrämst med hänsyn till de klara ställningstaganden till decentraliseringsmåletinom kulturpolitiken som utskottet och regeringen gjort i enlighet med vad somredovisats i det föregående. Vid bedömningen beaktar utskottet också attutskottet ställt sig bakom den av kulturministern förordade treåriga satsningenpå teater- och museiområdet, vilken avser mindre institutioner. Frågan ominsatser även för vissa institutioner som inte kan hänföras till denna gruppberörs närmare i det följande, då utskottet behandlar motioner ominstitutioner i och . Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionKr268 yrkande 4 och motion Kr270. Frågan om främst det statliga stödet till teater-, dans-och musikinstitutioner i och tas upp i motionerna Kr27l (fp)och Kr272 (s). I motion Kr272 vill motionärerna ha en utredning omteatrarnas ekonomiska och konstnärliga situation och deras roll i resp.regioner. Motionärerna framhåller bl.a. att teaterinstitutionerna i de bådastäderna fyller en viktig kulturell funktion i regionerna. Kommunernasansträngda ekonomi i förening med det faktum att antalet grundbelopp tillteatrarna står i dålig relation till det totala antalet årsverk vid dessa göratt teatrarnas verksamhet snart behöver omprövas. Enligt motionärerna måsteman i första hand dra ned på verksamheten utanför de stora scenerna, bl. a.förortsteater och skolteater. Programvalet kommer att påverkas så att detta fåren mer publikfriande inriktning. I avvaktan på resutatet av den begärdautredningen måste enligt motionärerna temporära insatser göras. De föreslårdärför att 5 milj. kr. tillförs teatrarna genom en överföring av medel, somföreslås anvisade för en resultatutjämningsfond till . Dettayrkande (yrkande 2) behandlas formellt under punkterna 13 och 16 (s. 43 och47). I motion Kr27l anförs liknande synpunkter. Motionärernabelyser problemen för och med en rad siffror som enligtmotionärerna tyder på att relativt sett fått störreresurs-fillskott än de nämnda kommunerna. Motionärema medger att särskildasatsningar skall göras i huvudstaden som nationellt kulturcentrum. anser emellertid att, dåfortsatta statliga satsningar på insfitutioner inom KrU 1985/86:18kultursektorn skall göras, det är angeläget att man uppmärksammar behovet avsådana insatser i och . LItskottetkan liksom motionärerna konstatera att teater-, dans- och musikinstitutionernai bl. a. och tillförts betydande resurser genom kommunalainsatser och att skillnaden mellan antalet årsan-ställda och antaletgrundbelopp är stort för institutionerna. Dessa har stor kulturpolitiskbetydelse för regioner som också omfattar ett stort antal andra kommuner. Detär förståeligt att de kommuner, i vilka institufioner-na finns, inte minst iden nuvarande ekonomiska situationen kan ha svårigheter att tillföraytterligare resurser eller t.o.m. att behålla de nuvarande resurserna förändåmålet. Utskottetvill erinra om den modell för regional samverkan på musikområdet somnu finns bl. a. i och . I båda fallen sker en samverkan mellanlandsting och primärkommuner (se KrU 1984/ 85:7 s. 10). Ifråga om motionsyrkandena, som reellt sett främst syftar till ökade statligabidrag, vill utskottet anföra följande. Utskottet har ställt sig bakomregeringens förslag om en förstärkning av antalet grundbidrag till små institutionerpå teater- och musikområdet . Utskottet förutsätter dockatt regeringen uppmärksammar de i mofionerna redovisade problemen. Huruvidadet är möjligt att göra tillfälliga punktinsatser inom ramen för deextraresurser som finns, får också prövas av regeringen. Det är enligtutskottets mening inte nödvändigt med något initiativ i frågan,eftersom, enligt vad utskottet inhämtat, bl. a. genomen uppvaktning av företrädare för fått sin uppmärksamhetriktad på det här aktuella problemet. Vad utskottet anfört innebär också attutskottet inte är berett att förorda någon särskild medelsanvisning tillteatrarna i och . Med anledning av vad som anförts i motionKr272 om den risk som finns för nedskärning av teatrarnas verksamhet villutskottet tillägga att prövningen av vilka nedskärningar som skall göras börske med beaktande av de kulturpolitiska målen. I detta sammanhang kanbetydelsen av förorts- och skolteater särskilt understrykas. Ienlighet med det anförda erfordras inte någon åtgärd med anledningav motionerna Kr271 och Kr272 yrkande 1. Trotsden kraftiga utbyggnaden av regionala kulturinstitutioner ger det institutionella svenska kulturlivet ett mycket centraliserat intryck, fram- hålls det i motion Kr268 (c).Det är främst satsningar på , och de statliga museerna i som gör att denna bild av centralise ring uppstått. Enligt mening är det nu angeläget att kulturpo litikens decentraliseringsmål utvecklas genom att dessa institutioners an svar för kulturlivet i hela landet markeras och utvecklas. Institutionerna utgör en nationell resurs som inte skall förbehållas enbart Stockholmsom rådet. Motionärerna ger en rad exempel på lämpliga åtgärder i motionens syfte, bl. a. ökad turnéverksamhet, ökad samverkan mellan radio/TV och olika kulturinstitutioner - även fasfiäggandet av principer härför u'över vad den i budgetpropositionen föreslagna engångsanvisningen innebär (se 14 s. 26 nedan) - och ökadufiåning från de statliga museerna i fill KrU 1985/86:18 deregionala samlingarna. Motionärerna anser att ett kulturpolitiskt utvecklingsarbetei här redovisat avseende bör ske. Detta kan med fördel göras inom den imotionen förordade parlamentariska kulturberedningen (se s. 7 ovan). Utskottetvill framhålla att den i motionen aktualiserade frågan har uppmärksammats iårets budgetproposition (bil. Där framhålls att det ter signaturligt att vissa i proposifionen föreslagna satsningar på de centralakulturinstitutionerna kombineras med en strävan att få till stånd ett bättrenationellt utnyttjande av de resurser som de centrala institutionerna har.Utskottet instämmer häri. Synsättet överensstämmer med det som kommer tilluttryck i motionen. Ipropositionen hänvisas till den pågående museiutredningen i regioch till att diskussioner förs mellan , teatrarna och Radioom möjligheterna till ökad radiering och televisering av teaterföreställningar. a. till vad som anförs i budgetpropositionen anser utskottet detinte erforderligt med någon åtgärd av med anledning avmotionsyrkandet (yrkande 3). Vid denna bedömning beaktar utskottet att, enligtvad utskottet inhämtat, haft överläggningar med olikateatrar om bl. a. turnéverksamheten. Utskottet har vidare inhämtat, attregeringen överväger att uppdra åt att närrnSxe följa teatrarnasturnéverksamhet. Utskottet vill också hänvisa till att utskottet med anledningav ett särskilt motionsyrkande får anledning att i samband med beredningen avproposition 1985/86:99 om verksamhet m.m. övervägaSveriges Radios ansvar för televi-seringskostnader för teaterföreställningar. Idetta sammanhang behandlas även motion Kr275 (c). Mofionärerna utvecklarnärmare den ovan aktualiserade frågan såvitt avser de statliga konstmuseerna.En offensiv och målmedveten satsning på att göra konstskatterna tillgängligaför människor i hela landet måste inledas. Tanken bakom mofionen sammanfattas iföljande ord: Konstskatterna till och i stället för imuseernas dunkla magasin. Statenskulturråd skall, som ovan angetts, utreda de centrala museernas uppgifter ochansvar för landets museiväsende. Enligt uppdraget skall särskiltbeakta vissa frågor, bland dem de centrala museernas uppgifter i förhållande tilllandets övriga museiväsende, bl. a. när det gäller depositioner. Styrelsen förkulturrådet har antagit riktlinjer för utredningsarbetet. I dessa anges bl. a.att behovet av en ökad depositionsverksamhet bör undersökas. Medhänvisning till den lämnade redovisningen och då utredningsarbetet inte börföregripas bör enligt utskottets mening motionen inte föranleda någon åtgärd avriksdagen. Utskottetbehandlar i detta avsnitt slufiigen mofion Kr268, såvitt däri yrkas att det under ett nytt reservationsanslag skall anvisas 2 milj. kr. som skall ställas fill disposition för regional utveckling (yrkande 9). Mofionärerna vill att beloppet skall användas för att främja utveckling 15 och nytänkande inomregioner och kulturområden, dels med inriktning på KrU 1985/86:18 regionalutjämning, dels med öppenhet att pröva nya verksamhetsformer. Denrestriktivitet som måste iakttas såväl då det gäller medelsanvisning underhittillsvarande anslag som inte minst i fråga om nya anslag gör att utskottetinte kan tillstyrka motionsyrkandet. Detta avstyrks således. Utskottetvill här också nämna att under punkt 3 behandlas ett yrkande om stöd till ettutvecklingsprojekt inom . Idetta avsnitt behandlar utskottet dels frågan om sådan bidragsgivning frånenskilda och företag fill kulturinstitutioner som kallas sponsorverksamheteller sponsring, dels frågan om inrättande av en eller flera kulturfonder. Fråganom sponsring har behandlats av utskottet , bl.a. ibetänkandet KrU 1984/85:16 (s. 12-14,77-79). Enligtmotion Kr207 (vpk) bör uttala att sponsring inom kulturlivet ej börförekomma (yrkande 4). Motionärerna framhåller bl.a. att i motsats till destatliga kulturanslagen med sina övergripande prioriteringar och allsidigasatsningar, som utgår från i demokratisk ordning beslutade kulturprogram, ärkapitalets sponsring i sin ensidighet och målinriktning ett oerhört hot motden konstnärliga friheten och yttrandefriheten. Motionärerna anser attföretagens ökade kulturella intressen bör tas till vara på det sättet att defår möjlighet medverka i en särskild kulturfond. I mofionen framställssärskilda yrkanden rörande en sådan fond. Dessa yrkanden behandlas i detföljande under förevarande avsnitt. Imotion Kr265 (m) vill motionärerna att som sin mening ger regeringentill känna sin positiva syn på sponsringen (yrkande 8). Motionärernaframhåller att intresset för sponsring av kulturaktiviteter ökat markant äveni . Genom stöd från enskilda och företag berikaskulturlivet i dess helhet. Sponsring möjliggör kulturella arrangemang someljest inte skulle ha kommit till stånd. Motionärerna pekar på attsponsorpengar har satsats på utställningar, gästspel och utbildning av ungakonstnärer. Insatser på kulturområdet ger företag en goodwill som många ärvilliga att betala för. bör framhållas att företag självfallet intevore villiga att satsa medel på kulturella aktiviteter om de inte hade klartför sig att detta medför höjt anseende hos allmänheten och hos andra företag. Iett marknadsekonomiskt system kan sponsring leda till ett stigande kulturelltintresse hos allmänheten. 1utskottets betänkande KrU 1983/84:18 (s. 8) återgavs det uttalande om sponsring frän föredragande statsrådet som fanns intaget bud getproposition. Statsrådet hade bl.a. anfört att det inom vissa områden såsom industriminnesvården och kultur i arbetslivet kan vara motiverat att företagen stöder eller helt svarar för kulturverksamheten. Inom andra områden kan man enligt statsrådets mening inte underskatta riskerna för en snedvridning av kulturinstitutionernas verksamhet om t.ex. tillfälliga evenemang gynnas pä bekostnad av basarbetet. Utskottetvill framhålla att sponsring, som i praktiken innebär att delar KrU1985/86:18 av kulturen utnyttjas främst för de stora företagens marknadsföring,måste skiljas från den äldre form av stöd till kultur och kulturutövare sombmkar betecknas som mecenatskap. Utskotteterinrar om att anslutit sig till vad föredragandestatsrådet i enlighet med den lämnade redovisningen anfört om sponsring i 1984års budgetproposition. har avslagit motionsyrkanden avlikartat slag som de nu aktuella yrkandena (KrU 1983/84:18, reservation 3 ochKrU 1984/85:16 reservation 6). Utskottet vill åter betona vikten av att olikaformer av sponsring inte leder till att verksamheten påverkas. Som utskottettidigare framhållit (se bl.a. KrU 1982/83:24 s. 5) visar erfarenheterna frånandra länder att det främst är kulturinstitutionerna och den etablerade konstensom får sponsorstöd. Om så skulle bli fallet även i skulle ytterligareekonomisk obalans kunna uppstå till nackdel för konst som söker nya vägar. framhållit kan bidragsgivningen i form av sponsring sannolikt intepå ett väsentligt sätt bidra till ändrade ekonomiska fömtsätt-ningar förkulturverksamheten. Enligt vad utskottet tidigare uttalat anser utskottet attregeringen noga bör följa utvecklingen beträffande sponsorverksamhet. Det ärhärvidlag viktigt att de kulturpolitiska målen beaktas och att manuppmärksammar effekterna på kulturlivet. Erfarenheterna från senare år i frågaom sponsring i vårt land ger enligt utskottets mening särskild anledning fillvaksamhet på området. Ienlighet med det anförda avstyrker utskottet motion Kr207 yrkande 4 och motionKr265 yrkande 8. Förstöd till olika ändamål inom kultursektorn bör en eller flera kulturfonderinrättas. Detta förordas i två motioner, en från moderata samlingspartiet ochen kommunisterna. Självfallet skiljer sig utgångspunkternaför yrkandena från varandra, bl.a. som följd av partiernas olika inställningtill sponsring. Imotion Kr265 (m) är huvudinriktningen av förslaget att statliga åtgärder förbildandet av kulturfonder skall vidtas. Syftet är att företag och enskildaskall stimuleras att ge stöd till fonderna.