bet · G901JoU5 · 1985-12-31 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet ett antal motioner omallrhän miljövård som väckts . Ämnesområdet omfattar frågor ommetoder och principer för miljöskyddsarbetet, om kommunernas ansvar imiljöfrågor, om ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken och om risker förmiljökatastrofer. Vidare behandlas motionsyrkanden om freoner, omkoldioxidproblemet samt om vattenmiljön i . Samtliga motioner avstyrksav utskottet. Till betänkandet är fogade 9 reservationer och 3 särskildayttranden. 1984/85:370 av m.fl. (fp) vari yrkas,såvitt nu är i fråga (yrkandena 1 och 3) 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts rörande ökad användning av ekonomiska styrmedel såsommiljöavgifter, 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts rörande kommunernas ansvar för miljö och naturvård. 1984/85:882 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att bör bliförsökslän i miljöskydd. 1984/85:1164 av och iRöstånga (båda fp) vari yrkas, med hänvisning till vad som anförts i motion1984/85:1157, såvitt nu är i fråga (yrkande 3), att hemställer attregeringen tar upp överläggningar med danska staten angående föroreningar avÖresund. 1984/85:2051 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen hos regeringen hemställer om förslag om information till medborgarnaom hälso-och miljörisker i omgivningen i enlighet med vad som anförts imotionen. 1984/85:2054 av m. fl. (vpk) vari yrkas,såvitt nu är i fråga (yrkande 3), att hos regeringen begär åtgärdersyftande till att minska utsläpp av freoner till atmosfären i enlighet med vadi motionen anförts. 1984/85:2244 av m. fl. (c) vari yrkas,såvitt nu är i fråga (yrkandena 1, 2, 4 och 5), 1. att beslutar attuppdra åt regeringen att utarbeta riktlinjer för 1 1985/86. detinternationella miljöarbetet enUgt vad som anförts i motionen, JoU 1985/86:5 2. att beslutar uppdra åt regeringen attåterkomma med förslag till system med offentliga utfrågningar och vetenskapligmedling, 4. att beslutar uppdra åtregeringen att kartlägga energiförbrukningens effekter på koldioxidhalten samtförelägga förslag om åtgärder med anledning av detta, 5. att beslutar uppdra åtregeringen att vidta åtgärder för att minska produktion och användning avfreoner i enlighet med motionen. 1984/85:2280 av () vari yrkas, såvitt nuär i fråga (yrkande 5), att uttalar sig för en utveckling avnäringslivet i län och hos regeringen hemställer om åtgärderinnebärande att kontroll och forskning utförs för att kartlägga skador somorsakats av miljögifter. 1984/85:2591 av och (båda fp)vari yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 7 och 8), 7. att hos regeringen begärnytt förslag beträffande miljöavgiften, 8. att hos regeringen begären utvärdering av tillämpningen av miljöskyddsavgiften. 1984/85:2600 av och (båda c)vari yrkas att beslutar att täktavgiften för grus skall tas ut iefterskott på basis av deklaration från entreprenörerna. 1984/85:2610 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att beslutar att upphävatidigare beslut om principer för tillsyn och prövning enligt miljöskyddslagen, 2. att beslutar att hosregeringen begära att den återkommer med nytt förslag om principer föravgiftsuttag. Utskottet behandlar i betänkandet ett antal motioner ochmotionsyrkanden som väckts i skilda miljöpolitiska frågor ochvilka icke upptagits resp. beräknas komma att tas upp till behandling i sambandmed regeringsförslag under föregående och innevarande . Metoder och principer för miljöskyddsarbetet Förslag till riktlinjer och metoder för miljövårdsarbetetsbedrivande framförs i några motioner. I partimotion 1984/85:2244erinrar m. fl. om att det är nödvändigt att de globalafrågorna länkas ihop med det nationella arbetet i naturresurs- ochmiljöpolitiken. Regeringen bör ta fram riktlinjer för vårt internationellamiljöarbete med tyngdpunkt på långsiktiga effekter. Enligt motionen påbörjadesett sådant arbete under förra regeringen. Det bör nu fullföljas (yrkande 1). Imotionen lämnas vidare förslag till införande av nya metoder i det svenskautredningsväsendet för att förbättra beslutsunderlaget vid en bedömning avmiljöfrågorna i samband med exempelvis naturresursutnyttjandet. Ett system medoffentliga utfråg- ningar (hearings) bördärför prövas liksom vetenskaplig medling (yrkande JoU 1985/86:5 Utskottetfår erinra om att avslagit motionsyrkanden i sammariktning som de nu behandlade (JoU 1984/85:8). Utskottet fann då att förslagetom riktlinjer för det internationella miljöarbetet knappast var meningsfullt.Vårt internationella miljöarbete bedrevs i nära anslutning till miljöarbetetinom landet, med anlitande av experter på området och medjordbruksdepartementet som samordnande och ledande politisk instans i närasamarbete med och övriga berörda departement. Detförda resonemanget har full giltighet . Utskottet får erinra om detomfattande arbete som bedrivs parallellt inom landet och i det mellanstatligaumgänget. Exempel härpå är de konventioner som slutits om långvägagränsöverskridande luftföroreningar och om bevarandet av ozonskiktet och detpågående internationella samarbetet för att precisera och fullfölja åtagandenaenligt dessa konventioner. Arbetet på att begränsa föroreningarna från bilar,Östersjösamarbetet och annat miljösamarbete i frågor om havens nedsmutsning ärandra exempel. Yrkandetom införande av nya metoder för att hantera osäkerheten vid utformning avunderlag för samhällsbeslut i vissa miljöfrågor har sin grund i förslag somlagts av naturresurs- och miljökommittén i betänkandet Naturresursersnyttjande och hävd (SOU 1983:56). Betänkandet bereds inom regeringens kanslimed sikte på att delar därav, vilka ännu icke prövats i samband medregeringsförslag, skall behandlas i en proposition under innevarande riksmöte.Enligt utskottets mening finns icke anledning att föregripa den behandlingen.Med det anförda avstyrks således motion 2244 såvitt nu är i fråga (yrkandena 1och 2). Folkpartietyrkar i sin partimotion 1984/85:370 av m. fl. (yrkande 3) attkommunerna ges vidgat ansvar för miljö- och naturvården. Regeringen bör tainitiativ till att kommunerna ger ett politiskt organ, exempelvis miljö- ochhälsoskyddsnämnden, ett samlat miljöansvar. I motion 1984/85:882 framhåller ()att i många avseenden är ett bra län att bedriva forskningsarbete ochförsöksverksamhet i miljöskyddsfrågor. Länets hanterbara storlek är en fördeldå insatser kräver samarbete. Utskottetinstämmer med motionärerna i motion 370 att det finns fördelar med denutveckling som lett fram till att kommunerna successivt fått ett ökat ansvarför miljö- och naturvård. Efter den nya hälsoskyddslagens tillkomst harkommunernas ansvar för miljöskyddet markerats i och med införandet av miljö-och hälsoskyddsnämnder (i stället för hälsovårdsnämnderna). Det är värdefulltatt kommunerna i ökande utsträckning själva tar hand om ansvaret för miljö ochnaturvård. Därigenom kan de lokala betingelserna för att lösa uppkommandeproblem bättre beaktas. Utskottettär erinra om att kommunstyrelsen är det kommunala organ som har detövergripande ansvaret i sin egenskap av "regering". I övrigthar bred enighet rått om att kornmunerna skall gesorganisatorisk frihet, dvs. varje kommun skall själv avgöra hur och var dekommunala frågor skall behandlas som inte är specialreglerade i lag. !Riksdagen 1985186. lösaml. bakgrundav det anförda är utskottet icke berett att tillstyrka motionärernas JoU1985/86:5 förslag om ett riksdagsuttalande om hur kommunerna skall administrerasina miljöfrågor. Motionsyrkandet avstyrks alltså. När det gäller förslaget i motion 882 om somett försökslän får utskottet hänvisa till att flera kommuner själva gör sigtill försökskommuner i miljövårdsfrågor. Ett exempel på detta är Landskronakommun som genomfört en utredning om hur kommunens miljö skallförbättras, med ett omfattande samrådsarbete direkt visavi kommuninnevånarna.Utskottet finner att kommunala initiativ av detta slag är föredömliga när detgäller att driva en miljöpolitik där medborgarnas engagemang tas till vara.Däremot torde det icke vara sak att genom ett uttalande ålägga enregion som att bli försökslän för miljöskyddsfrågor. Motion 882avstyrks således. har frågan om att införa ekonomiskastyrmedel i form av avgifter i miljöpolitiken för att därigenom påverkaindustrin och de areella näringarna att minska miljöstörningarna diskuteratslivligt. Olika avgifter har också införts som kan betraktas som ekonomiskastyrmedel. bemyndigade regeringen att besluta omföreskrifter om avgift för kostnader i samband med tillståndsprövning ochtillsyn enligt miljöskyddslagen (1969:387, ML) samt om täktavgift (prop.1983/84:40 bil. 7, JoU 1983/84:15). Som skäl för införandet av avgifternaanförde utskottet att det är rimligt att kostnaderna för sådan prövning ochtillsyn betalas av dem som utövar den verksamhet som kontrolleras. Enligtförordningen (1984:380) om avgifter för prövning och tillsyn enligtmiljöskyddslagen skall kostnader som , statensnaturvårdsverk och länsstyrelserna har för sådan prövning och tillsyn täckasgenom avgifter till staten. I den mån tillsynen överlåtits åt miljö- ochhälsoskyddsnämnden i en kommun, skall motsvarande avgift inbetalas tillkommunen. Avgiften utgår enligt viss taxa enligt förordningen ochberäknas efter den handläggningstid som åtgår för prövningen eller tillsynen.Avgift enligt förordningen utgår inte för rådgivning i miljöskyddsfrågor områdgivningen inte utgör ett led i handläggningen av ett tillstånds- ellertillsynsärende. För vissa verksamheter gäller begränsad avgiftsskyldighet.Avgift skall inte betalas för tillsyn som föranletts av klagomål som visar sigvara obefogade. I regeringens förordningsmotiv 1984:5 lämnas vissa ytterligareregler för hur avgiftsuttaget skall ske. har utfärdatallmänna råd m. m. (1985:2) om avgiftsbeläggningen. En motsvarande avgift, kallad täktavgift tas ut förprövning och tillstånd av viss täktverksamhet enligt 18 § naturvårdslagen, NVL(1964:822) resp. vattenlagen, VL (1983:291). Av helt annan karaktär är den miljöskyddsavgift som kanutdömas enligt ML mot den som överträtt vissa föreskrifter enligt lagen,framför allt villkor som meddelats av koncessionsmyndighet. Miljöskyddsavgiftenhar karaktären av sanktion och skall verka avskräckande från lönsamma utsläpp.Den infördes genom lagändring 1981 (1981:420). Ett likartat syfte harvattenföro- reningsavgiftenenligt lagen (1980:424) om vattenförorening från fartyg. JoU 1985/86:5Denna avgift infördes genom lag (1983:463). Ytterligare exempel på ekonomiska styrmedel imiljöpolitiken är burkpanten enligt lagen (1982:349).om återvinning avdryckesförpackningar av aluminium samt gödsel- och bekämpningsmedelsavgifternaenligt lagen (1984:409) om avgift på gödselmedel och lagen (1984:410) om avgiftpå bekämpningsmedel. I flera motioner diskuteras olika frågor om ekonomiskastyrmedel. förordar i partimotion 1984/85:370 av BengtWesterberg m. fl. ökad användning av ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken ochlägger synpunkter på hur miljöavgifter bör utnyttjas. Som regel bör deinkomster miljöavgifterna ger återföras för nya insatser inom miljövårdssektornenligt principen om att "förorenaren betalar", anser motionärerna. Devälkomnar i och för sig de införda avgifterna på gödselmedel ochbekämpningsmedel. Att som regeringen gjort betrakta dessa avgifter i förstahand som ett medel att förstärka statskassan är dock olämpligt. I stället börinkomsterna tillföras miljösektorn. Regeringens förslag hade dessutom klaratekniska brister anser motionärerna (yrkande 1). I motion 1984/85:2591 av LarsErnestam och (båda fp) begärs en ny konstruktion av avgiften förprövning och tillsyn. Ett nytt avgiftssystem kan exempelvis enligtmotionärernas mening utgå som schablonavgift antingen i kronor eller i procentav företagets omsättning (yrkande 7). I kommittémotion 1984/85:2610 avEinar m.fl. framhålls att särskilt företag med allvarliga utsläppdrabbas av avgiftens konstruktion som den nu är utformad. Motionärerna yrkaratt tidigare principbeslut upphävs och att regeringen återkommer mednytt förslag om principer för avgiftsuttag. och (båda c) framhåller i motion 1984/85:2600 att den konstruktion som täktavgiftenfått genom att den tas ut i förskott dels åsamkar entreprenörernaadministrativa problem och kostnader som vida överstiger själva avgiften, delsmotverkar ett samhällsekonomiskt förnuftigt grusuttag. I motionen yrkas atttäktavgiften tas ut i efterskott på grundval av deklaration frånentreprenörerna. Miljöskyddsavgiften enligt ML har enligt motion 2591 (fp)visat sig fungera otillfredsställande. Den nuvarande avgiften har kunnat dömasut endast i ett fåtal fall, och tillämpningen bör mot den bakgrundenutvärderas, anser motionärerna (yrkande 8). Utskottet får erinra om att sedanavslog ett motionsyrkande om ökad användning av ekonomiska styrmedel, likartatdet som framställts i motion 370 (fp). Utskottet var då icke berett att ställasig bakom ett allmänt uttalande om införande av ytterligare styrmedel av deninnebörd som avsågs i motionen (JoU 1984/85:8). Utskottet har icke funnit attmotionärerna i den nu aktuella motionen framlagt några argument som talar fören ändrad inställning från utskottets sida. Motionen avstyrks således, såvittnu är i fråga (yrkande 1). Utskottet får i sammanhanget erinra om attmiljökostnadsutredningen redovisade ingående överväganden beträffande bl. a. deekonomiska styrmedlen i sitt slutbetänkande Miljökostnader (SOU 1978:43).Utredningen fann starka skäl tala för införande av särskilda avgifterpå överutsläpp och på prövning och tillsyn men pekade på JoU1985/86:5 att andra avgiftstyper, t. ex. på restutsläpp, skulle vara förenademed så stor osäkerhet att de måste avvisas från praktisk synvinkel. Utredningenunderströk emellertid det angelägna i att principen om fullt kostnadsansvarför utnyttjande av naturresurser får utgöra en utgångspunkt i det fortsattamiljöpolitiska arbetet. När det gäller de i motionerna 2591 (yrkande 7) och 2610framförda förslagen om ändring av principen för uttag av avgifter för prövningoch tillsyn enligt miljöskyddslagen får utskottet erinra om att systemetfungerat . Under /85beräknas avgifterna ha givit staten och kommunerna en inkomst av ca 18 milj.kr. Detta är betydligt mindre än vad som förväntades då behandladeregeringens förslag om bemyndigande att införa avgifterna. Då bör å andra sidanmärkas att regeringen vid utformningen av bestämmelserna satt ned avgiften förvissa verksamheter. Inom pågår en utvärdering av verksamheten.Sedan utvärderingen slutförts torde den komma att redovisas för regeringen,varvid eventuellt vissa ändringar av avgiftsuttaget kommer att föreslås. Medhänsyn till att systemet sålunda är föremål för prövning inom den ansvarigamyndigheten bör motionen i nu berört hänseende icke föranleda någon ytterligareåtgärd från sida. Utskottet finner heller icke anledning att föreslå någonändring av reglerna för uttag av täktavgift, vilket föreslagits i motion 2 600(c). Enligt gällande regler får stora avgifter periodiceras över ett antal år.Motionen avstyrks alltså. Utskottet hade vid sin behandling ävenatt behandla ett förslag om ändring av reglerna för miljöskyddsavgiften,närbesläktat med det yrkande som framställs i motion 2591 (yrkande 8) (fp).Utskottet redovisade därvid att ifrågasatt effektiviteten avmiljöskyddsavgiften så som bestämmelserna nu är utformade. Utskottet erinradesamtidigt om att erfarenheterna av i frågan ännu var begränsade.Utskottet utgick från att de erinringar som framfört skullekomma att beaktas i samband med att regeringen ser över sanktionssystemetenligt ML med anledning av en framställning från (JoU 1982/83:17,rskr 1982/83:94). Mot den bakgrunden fann utskottet icke motionen påkalla någotriksdagens uttalande (JoU 1984/85:8). har i sitt slutbetänkande (SOU1983:20) Bättre miljöskydd II lagtfram förslag till ändringar i miljöskyddslagen m. m. Förslagen bereds ijordbruksdepartementet med sikte på att en proposition skall kunna läggas framunder innevarande . Därvid torde även de av framfördaerinringarna om miljöskyddsavgiften komma att beaktas. Mot den angivnabakgrunden avstyrks även yrkande 8 i motion 2591. I partimotion 1984/85:2051 framhåller m.fl.(vpk) att den senaste tidens händelser inom miljöområdet såsom katastroferna iMexico och , gasutsläppet i och tankexplosionerna iMellaneuropa har bhvit en väckarklocka för många människor. Mot bakgrund av de nämnda händelsernaföreslås i motionen åtgärder för att höja allmänhetens JoU 1985/86:5 beredskapinför miljökatastrofer. Samhället borde ålägga sig informationsplikt gentemotmedborgarna om miljörisker i omgivningen. Samhället borde sålunda ha skyldighetatt informera medborgarna om vilka miljöfarliga industrier som finns i närhetenav deras bostäder, vilka miljöfarliga transporter som går till dessaindustrier, möjliga olyckor, beredskapsplaner resp. anvisning om åtgärder somden enskilde skall vidta vid olika olyckstill-bud. En sådan informationsinsatsfrån samhällets sida kan närmast jämföras med den broschyr som tidigare gavs utbenämnd Om kriget kommer .... I motion 1984/85:2280 av () omutveckling av näringslivet i län yrkas att kontroll och forskningutförs för att kartlägga skador som orsakats av miljörisker. Utskottetfår erinra om att frågorna om samhällets beredskap mot miljöfarliga kemikalieroch miljörisker genom stora utsläpp behandlats i flera sammanhang i riksdagenunder föregående . De i vpk-motionen omnämnda händelserna i Bhopal() och i föranledde frågor i till såväljordbruksministern som försvarsministern. Från regeringens sida betonadesangelägenheten av att riskerna vid hantering av farliga kemikalier redovisas påett öppet sätt. Åtgärder hade vidtagits resp. planerades för att förbättrasamhällets beredskap mot kemikalieolyckor. Riksdagenfattade principbeslut om ledningen av befolkningsskyddet ochräddningstjänsten m. m. beslöt inrätta ett nytt centraltämbetsverk, (prop. 1984/85:161, FöU 1984/85:12). Ipropositionen pekade försvarsministern särskilt på behovet av att förbättraberedskapen mot kemikalieolyckor och framhöll i det avseendet bl, a. följande: I1982 års totalförsvarsbeslut har i fråga om huvudinriktningen av civilförsvarsverksamhetenangetts att ökad uppmärksamhet skall ägnas åt skyddet mot kärnvapen och kemiskastridsmedel. Detta har samband med det arbete som bedrivs för att ökaberedskapen mot kemikalieolyckor i fred. Erfarenheterna såväl från ,senast gasutsläppet i , som från andra länder, , ochItalien, visar att konsekvenserna av sådana olyckor kan bli mycket allvarliga.Kunskaperna är emellertid begränsade om hur beredskapen för bekämpning avkemikalieolyckor bäst bör utformas. Detsamma gäller vilken teknik som böranvändas. Man kan således konstatera att det är angeläget att kunskapsuppbyggandeforskning och studier samt teknikutveckling genomförs på detta område. Frånsvensk sida har därför initiativ tagits hos för att fåtill stånd ett gemensamt nordiskt forsknings- och utvecklingsarbete ombekämpning av kemikalieolyckor. Jag vill i detta sammanhang peka på attsamarbete med andra länder, inte minst i , är betydelsefullt påräddningstjänstområdet. Undervåren 1985 antog en ny lag (1985:426) om kemiska produkter (prop.1984/85:118, JoU 1984/85:30). Utskottet anförde därvid att målet förkemikaliekontrollen måste vara att förhindra skada på människor och miljö.Ansvaret för att kemikaliekontrollens mål uppnås måste i första hand ligga hosde företag som tillverkar, importerar, överlåter eller använder kemiskaprodukter. Myndigheternas huvuduppgift inom kemikaliekontrol- len bordevara att se till att företagen gör vad som behövs för att undanröja JoU1985/86"5 och förebygga hälso- och miljörisker. Utskottet ansåg detangeläget att åtgärder för att förebygga skada vidtas så tidigt som möjligt.Mycket höga krav måste därför ställas på tillverkare och importörer. Miljövårdsberedningen ägnade ett sammanträdeåt diskussion av de problem som är förknippade med risken för stora utsläppfrån miljöfarlig industri. Vid mötet redovisade företrädare för en rad olikamyndigheter, bl. a. Karlskogapolisen, av allvarhgaolyckshändelser, statens brandnämnd, i och socialstyrelsensitt arbete med förebyggande åtgärder och beredskap resp. sina erfarenheterfrån gasutsläppet i . Vid miljövårdsberedningens sammanträde redovisades ävenatt kemikalieindustrins branschorganisation, kemiska industrikontor,tillsatt en arbetsgrupp för processäkerhet vid den kemiska industrin. Enligtvad utskottet erfarit avser arbetsgruppen att lägga fram en första rapport, omsäkerhetsgranskning, . I rapporten ges vägledning förskadeförebyggande arbete vid industriell kemikaliehantering. En andra rapport,om katastrofberedskap, beräknas föreligga . Den kommer attbehandla bl. a. planering av information till allmänheten och myndigheter.Kemikontoret är även i färd med att utarbeta en mall till informationsbroschyrsom de olika kemiska industrierna skall kunna bruka som underlag för attinformera allmänheten i sin närhet. Underlaget bygger på material som någraföretag redan har givit ut. har lagt fram sitt slutbetänkande(SOU 1985:25) Kunskap för kemikaliekontroll. Enligt kommissionen behövs det meroch bättre kunskaper om kemiska hälso- och miljörisker. Förslag framläggsdärför om förstärkta insatser på utbildningsområdet. a. vill kommissionenomvandla utbildningslinjen i ekotoxikologi vid till allmänutbildningslinje. Utskottet får för sin del anföra följande. Av den lämnaderedogörelsen framgår att de stora kemikalieutsläpp som ägt rum i bl. a. givit upphov till överväganden i såväl som i , bland myndigheter på olika nivåer och inom den berörda industrin. Som utskottet framhöll i samband med antagandet av lagen om kemikaliekontroll är det i första hand företagen själva som skall ha ansvaret för att förhindra skada på människor och miljö, medan myndigheternas huvuduppgift inom kemikaliekontrollen bör vara att se till att företagen gör vad som behövs för att undanröja och förebygga hälso- och miljörisker. har, som framhållits i propositionen om räddningstjänsten, tagit initiativ hos för att få till stånd ett gemensamt nordiskt forsknings- och utvecklingsarbete om bekämpning av kemikalieolyckor. Såväl myndigheter som företag har med anledning av de inträffade händelserna tagit sig an / uppgiftenatt se över gällande rutiner för att undvika katastrofer och stärka beredskapeninför eventuellt kommande händelser. är i färd med att utarbetainformationsmaterial till allmänheten. Utskottet utgår från att de nyinrättademyndigheterna och kemikalieinspektionen var inom sittområde noga följer den vidare utvecklingen och vidtar de åtgärder som kan visasig erforderliga. åtgärd med anledning avmotionerna 2051 och 2280 (yrkande 5) synes mot JoU 1985/86:5 den angivnabakgrunden icke erforderlig. Ipartimotionerna 1984/85:2054 (yrkande 3) av m. fl. (vpk) och1984/85:2244 (yrkande 5) av m. fl. (c) yrkas på åtgärder föratt minska produktion och användning av freoner och deras utsläpp tillatmosfären. Motionärerna hänvisar till att frågan behandlats av vidolika tillfällen. Syftet med de nu aktuella motionerna är att få bortanvändningen av freoner i skumplast. I sistnämnda motion (yrkande 4) framhållsäven att de problem som på lång sikt förutses uppstå genom att mängdenkoldioxid i luften ökar genom förbränning av fossila bränslen bör kartläggas ien statlig utredning eller i en offentiig utfrågning, hearing. Utskottetfår anföra följande om bakgrunden till de frågor som tas upp i motionerna.Dessa rör miljöproblem av global karaktär, vilka bedöms få inverkan pålivsmiljön. Frågorna har under en följd av år varit föremål för riksdagensuppmärksamhet. Ozonskiktet,som omger jorden i stratosfären, på en höjd av , fungerar som ettskydd mot den ultravioletta strålningen från solen. Ozonskiktet har visat sigvara känsligt för påverkan från miljöföroreningar. a. har forskningenpåvisat att vissa klorfluorkol- (CFC-)föreningar, med ett handelsnamn kalladefreoner, med stor sannohkhet verkar nedbrytande på ozonskiktet.