bet · G901JuU23 · 1985-12-31 00:00:00 — Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt D 6 (s. 92 och 93) och hemställer attriksdagen till Byggnadsarbeten för domstolsväsendet för bwdgetäret 1986/87anvisar ett reservationsanslag av . Närvarande:Karin Ahrland (fp), (), (), (),(), (), (), (),(), i (fp), (),(), (). () och EvaJohansson (s). .\ntalet nämndemän! tingsrätt (punkt 2, mom.1) GunillaAndré (c) och () anser dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s. 5med "I ett" och som slutar på s. 6 med "behandlade delar"bort ha följande lydelse: När utskottet nu på nytt behandlar frågan om antaletnämndemän i tingsrätt vill utskottet framhålla att det från såväl allmäntdemokratiska synpunkter som av rättssäkerhetsskäl är angeläget att den i ettmål medverkande nämndemannagruppen har en så bred förankring i samhället sommöjligt och en i politiskt hånseende allsidig sammansättning. Minskningen avnämndemännens antal från fem till tre i de flesta mål i tingsrätt innebär attden önskvärda allsidigheten och bredden har försämrats inom den del avrättskipningen där tyngdpunkten i praktiken ligger för de allra flesta människor.Utskottet vill här som sin bestämda mening framhålla att JuU 1985/86:23 de skälsom 1983 ansågs tala för att nämndemännen bör varafem i mål om brott för vilka gäller visst straffminimum i princip talar medsamma styrka för denna sammansättning även i övriga mål. Gränsen mellan å enasidan mål som innehåller komplicerade bevisvärderingsfrågor och grannlagaöverväganden i fråga om påföljdsval och å andra sidan mål utan sådana inslaggår inte vid tvä års fängelse som straffminimum för brottet. Det kan nämligeninte sägas att frågorna om bevisvärdering och påföljdsval generellt sett ärvare sig mera ofta förekommande eller mera grannlaga i mål av den allvarligarekategorin ån i mål av den andra kategorin. Det kan inte heller sägas attpåföljderna i mål av den ena kategorin generellt är mera ingripande för dentilltalade än i mål av den andra kategorin. Betydelsen av omsorg ochgrannlagenhet vid rättens bedömning kan i stället med fog sägas vara lika stori båda slagen av mål, och prövningen av alla enskildheter i ett mål kan allmäntsett antas ske på ett bättre sätt och med större säkerhet om fem lekmän deltari stället för endast tre. Mycket tyder på att negativa konsekvenser avförändringen nu har börjat ge sig till känna, och det finns påtagliga riskerför att allmänhetens förtroende för rättskipningen minskar. Vad nu sagts lederutskottet till uppfattningen att domförhetsreglerna för tingsrätt bör ändraspå så sätt att den ordning som gällde före ändringen återinförs; detantal nämndemän som normalt skall delta i avgörandena bör således bestämmastill fem. Utskottet anser att återgången till de tidigare gällandesammansättningsreglerna bör ske och på ett sått som ger minsta möjligaövergångsproblem. Enligt utskottets bedömning bör ikraftträdandet bestämmastill . Det får ankomma på regeringen att arbeta fram deerforderliga författningsändringarna och utan dröjsmål förelägga enproposition i ämnet. Vad utskottet nu med anledning av motionerna 402, 403, 408och 614 i aktuella delar har anfört bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder moment 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande antalet nämndemän ilingsräll att med anledning av motion 1985/86:Ju402 i denna del,motion 1985/86:Ju403 i denna del, motion 1985/86:Ju408 i denna del och motion1985/86:Ju614 i denna del (yrkande 9) som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört i detta hänseende. Medelsberäkningen (punkt 2, mom. 9) (), () och ()anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed "Den medelstilldelning" och som slutar med "tillstyrkssåledes" bort ha följande lydelse: Med den medelstilldelning som regeringen föreslårföreligger det enligt utskottets bedömning en uppenbar risk för att domstolarna kan bibehålla sin höga kvalitet i väsentliga avseenden: detta gäller såväl standarden i dömandet som graden av service i förhållande till allmänheten " ochrimliga arbetsvillkor för personalen. Utskottet anser att ytterligare JuU1985/86:23 besparingar inte kan försvaras. Rättsväsendet riskerar attdrabbas av närmast irreparabla skador om resurserna minskar på det sätt somföreslås i budgetpropositionen. Mot bakgrund av det sagda anser utskottet att anslaget -såsom föreslås i motion 217 - bör räknas upp med 5 milj. kr. Utskottet, som inte kan ställa sig bakom önskemålen imotionerna 207 och 614, tillstyrker således bifall till motion 217 i nubehandlad del. Härjämte vill utskottet uttala sin tillfredsställelse meddet uppdrag som regeringen gett att göra en merallmän analys av överklagande- och ändringsfrekvenserna i samtliga mål ochärenden i de allmänna domstolarna och förvaltningsdomstolarna. Härigenom kommerdet att skapas ett underlag för att man skall kunna bedöma den kritik somibland förts fram om att kvaliteten på domstolarnas döinande verksamhet skulleha sjunkit. Det är också av värde att den attitydundersökning om allmänhetenssyn på domare och domstolar, som har föranstaltat om , dåkommer att bli närmare analyserad. dels att utskottets hemställanunder moment 9 bort ha följande lydelse: 9. beträffande medelsberäkningen attriksdagen med bifall till motion 1985/86:Ju217 i denna del (yrkande 3) och medanledning av regeringens förslag och motion 1985/86: Ju207 i denna del (yrkande3) samt med avslag på motion 1985/86:Ju614 i denna del (yrkande 10) tillAllmänna domstolarna för /87 anvisar ett förslagsanslag av . Medel!>beräkningen (punkt 2, mom. 9) () och i (fp)anser - under förutsättning av bifall till reservation 2 i utskottetsbetänkande JuU 1985/86:22 - dels att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed "Den medelstilldelning" och som slutar med ""tillstyrkssåledes"" bort ha följande lydelse: Den medelstilldelning som regeringen föreslår innebär enförhållandevis kraftigt begränsad tillämpning av huvudalternativet för deallmänna domstolarnas del. Utskottet anser sig vid en samlad bedömning av deolika faktorer som inverkar på domstolarnas resursbehov - målutveckling,bibehållen kvalitet i domstolsavgörandena, servicegrad, personalensarbetsförhållanden m. m. - böra godta förslaget i princip. Utskottet anseremellertid att anslaget bör bestämmas till ett belopp som är 5 milj. kr. högreän vad regeringen har föreslagit. Skälet för detta är följande. Utskottet har i sitt betänkande JuU 1985/86:22 uttalat attde nuvarande reglerna om åtalsunderlåtelse bör göras mer restriktiva. uttalande i det nämnda betänkandet torde det vara lämpligt attåtergå till den ordning som gällde före den senaste lagändringen i ämnet. Utskottet har begärt att ett förslag till lagändringsnarast skall föreläggas , och detta har som sin mening gettregeringen till känna. Den ändrade reglering av åtalsunderlåtelseinstitutet somsålunda är att JuU 1985/86:23 vänta kan antas leda till en ökadarbetsbelastning för de allmänna domstolarna. Anslaget bör därför - såsom begärtsi motion 207 - räknas upp på det angivna sättet. Vad nu sagts innebär att utskottet tillstyrker bifall tillyrkandet om höjt anslag till allmänna domstolarna i motion 207. Som framgått avvad som sagts i det föregående kan utskottet inte ställa sig bakom önskemålet imotion 217 om höjt anslag med hänsyn till arbetsläget inom domstolarna.Yrkandet i motion 614 avstyrks under hänvisning till vad utskottet anför idetta betänkande under . Slutligen vill utskottet i detta sammanhang uttala sintillfredsställelse med det uppdrag som regeringen gettdomstolsverket att göra en mer allmän analys av överklagande- ochändringsfrekvenserna i samtliga mål och ärenden i de allmänna domstolarna ochförvaltningsdomstolarna. Härigenom kommer det att skapas ett underlag för skall kunna bedöma den kritik som ibland förts fram om att kvaliteten pådomstolarnas dömande verksamhet skulle ha sjunkit. Det är också av värde attden attitydundersökning om allmänhetens syn på domare och domstolar, somdomstolsverket har föranstaltat om , då kommer att bli närmareanalyserad. dels att utskottets hemställanunder moment 9 bort ha följande lydelse: 9. beträffande medelsberäkningen attriksdagen med bifall till motion 1985/86:Ju207 i denna del (yrkande 3) och medanledning av regeringens förslag och motion 1985/86:Ju217 i denna del (yrkande3) samt med avslag på motion 1985/86:Ju614 i denna del (yrkande 10) tillAllmänna domstolarna för /87 anvisar ett förslagsanslag av . Medelsberäkningen (punkt 2, mom. 9) () och () anser - underförutsättning av bifall till reservation 1 - dels att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed "Den medelstilldelning" och som slutar med "fillstyrkssåledes" bort ha följande lydelse: Den medelstilldelning som regeringen föreslår innebär enförhållandevis kraftigt begränsad tillämpning av huvudalternativet för deallmänna domstolarnas del. Utskottet anser sig vid en samlad bedömning av deolika faktorer som inverkar på domstolarnas resursbehov - målutveckling,bibehållen kvalitet i domstolsavgörandena, servicegrad, personalensarbetsförhållanden m.m. - böra godta förslaget i princip. Detta innebär attutskottet bedömer att det föreliggande budgetförslaget inte leder till atträttssäkerheten och effektiviteten hos domstolarna sätts i fara. Mot bakgrund av utskottets ställningstagande i etttidigare avsnitt i fråga om en återgång till ordningen med fem nämndemän i tingsrätt - en ordning som utskottet förutsätter kommer att kunna genomföras med verkan fr. o. m. den 1 januari 1987-bör emellertid anslaget räknas upp med7milj. Detta innebär att utskottet tillstyrker bifall till yrkandet JuU1985/86:23 härom i motion 614. Utskottet kan inte ställa sig bakom önskemålen imotionerna 207 och 217, såvitt nu är i fråga. Avslutningsvis vill utskottet i detta sammanhang uttalasin tillfredsställelse med det uppdrag som regeringen gettdomstolsverket att göra en mer allmän analys av överklagande- ochändringsfrekvenserna i samtliga mål och ärenden i de allmänna domstolarna ochförvaltningsdomstolarna. Härigenom kommer det att skapas ett underlag för skall kunna bedöma den kritik som ibland förts fram om att kvaliteten pådomstolarnas dömande verksamhet skulle ha sjunkit. Det är också av värde attden attitydundersökning om allmänhetens syn på domare och domstolar, som domstolsverkethar föranstaltat om , då kommer att bli närmare analyserad. dels att utskottets hemställanunder moment 9 bort ha följande lydelse: 9. beträffande medelsberäkningen attriksdagen med bifall till motion 1985/86:Ju614 i denna del (yrkande 10) och medanledning av regeringens förslag samt motion 1985/ 86:Ju207 i denna del(yrkande 3) och motion 1985/86:Ju217 i denna del (yrkande 3) till Allmännadomstolarna för /87 anvisar ett förslagsanslag av 1 025 040 000kr. Antalet nämndemän i tingsrätt (), (), (). i (fp) och () anför: När nämndemännens antal minskades från fem till inormalfallen tre motsattevi oss detta mycket bestämt. Vi har vidhållit denna uppfattning och medeftertryck gett den till känna varje gång haft anledning att Vi har därvid understrukit att det från såväl allmänt demokratiskasynpunkter som av rättssäkerhetsskäl är angeläget att den i ett mål medverkande nämndemannagruppen har en så bred förankring i samhälletsom möjligt och en i politiskt hänseende allsidig sammansättning. Minskningenav nämndemännens antal från fem till tre i de flesta mål i tingsrättinnebär att den önskvärda allsidigheten och bredden har försämrats inom dendel av rättskipningen där tyngdpunkten i praktiken ligger för de Vi har vidare framhållit som vår bestämda mening att de skälsom 1983 ansågs tala för att nämndemännen bör varafem i mål om brott för vilka gäller visst straffminimum i princip talar med sammastyrka för denna sammansättning även i övriga mål. betonatatt gränsen mellan å ena sidan mål som innehåller komplicerade bevisvärderingsfrågoroch grannlaga överväganden i fråga om påföljdsval och åandra sidan mål utan sådana inslag inte går vid fängelse som straffminimumför brottet; det kan nämligen inte sägas att frågorna om bevisvärderingoch påföljdsval generellt sett är vare sig mera ofta förekom- 22 mandeeller mera grannlaga i mål av den allvarligare kategorin än i mål av den andrakategorin och det kan inte heller sägas att påföljderna i mål av den JuU1985/86:23 ena kategorin generellt är mera ingripande för den tilltalade än imål av den andra kategorin. Vi har framhållit att det med fog kan sägas attbetydelsen av omsorg och grannlagenhet vid rättens bedömning är lika stor ibåda slagen av mål och att prövningen av alla enskildheter i ett mål allmänt settkan antas ske på ett bättre sätt och med större säkerhet om fem lekmän deltar istället för endast tre. Vi har slutligen anfört att mycket tyder på attnegativa konsekvenser av förändringen nu har börjat ge sig till känna och attdet finns påtagliga risker för att allmänhetens förtroende för rättskipningenminskar. En sak av betydelse i sammanhanget är också frågan om omröstningsreglerna. Vi vill tillägga att vi självfallet fortfarande omfattarde synpunkter som vi här har återgett. Emellertid anser vi att saken nu har kommit i ett någotannorlunda läge än tidigare genom det uppdrag att göra en utvärdering avdomförhetsreglerna som regeringen har gett . Denna utvärdering,som skall redovisas till regeringen , skall enligt deuppdragna riktlinjerna belysa flera olika frågor av betydelse i sammanhanget. Mot bakgrund av det sagda och med hänsyn till att vi,trots vår principiella inställning i fråga om nämndemännens antal, ändå anserdet rimligt att utvärderingen genomförs - självfallet med största skyndsamhet -avstår vi från att nu begära en omedelbar ändring av sammansättningsreglerna. Antalet nämndemän i länsrätt (), (), (), ArneSvensson (m) och () anför: Liksom när det gällde det minskade nämndemannaantalet itingsrätt motsatte vi oss den motsvarande förändringen för länsrätternasvidkommande. Vi har därefter med anledning av återkommande motionsyrkandenhänvisat till argumenten för en bred och allsidig lekmannamedverkan och hävdatatt den gamla ordningen bör återinföras. Vi anser fortfarande att så bör ske. Med hänsyn till denpågående utvärderingen av den nya ordningen som för närvarandeutför på regeringens uppdrag anser vi emellertid att det nu finns skäl attavvakta något. Vi avstår därför i rådande läge från att begära att de gamlareglerna återinförs. Innehållsförteckning juU 1985/86:23 Utskottet ....................................................................... ........ 2 Medelsberäkningen........................................................ ........ 2 Nämndemäni tingsrätt .................................................. 4 Antal ochutvärdering............................ ....... 4 Ersättning............................................. ....... 6 till tilltalad ................................ ........ 6 Utformningenav jävsbestämmelserna för domare......... ........ 9 Vidgade möjlighetertill resning i brottmål ..................... 10 Huvudförhandlingi hovrätt ............................................ 11 Telefondelgivning............................................................ ...... 13 Utskottetshemställan..................................................... ..... 15 Allmännaförvaltningsdomstolarna.................................. ...... 15 Motioner ........................................................................ ...... 16 Utskottet ....................................................................... ...... 16 Antaletnämndemän i länsrätt......................................... 17 Bostadsdomstolenoch hyresnämnderna m.m................ ...... 18 Byggnadsarbetenför domstolsväsendet........................ 18 Antaletnämndemän i tingsrätt (punkt 2. mom. 1) (c). Medelsberäkningen(punkt 2, mom. 9) (m)................. ...... 19 Medelsberäkningen(punkt 2, mom. 9) (fp) ................ 20 Medelsberäkningen(punkt 2, mom. 9) (c).................. 21 Antaletnämndemän i tingsrätt (m, fp)........................ 22 Antalet nämndemän i länsrätt (m, c).......................... 23