bet · G901SoU12 · 1985-12-31 00:00:00 — om anslag till arbetsmiljö m. m. 1985/86:100 bil.12 delvis) I betänkandet behandlas regeringens förslag i proposition1985/86:100 bil. 12 () såvitt avser avsnitt C.Arbetslivsfrågor punkterna C 1 och C 2. Förslagen under punkterna C 3-C 6 ipropositionen behandlas av arbetsmarknadsutskottet i betänkande AU 1985/86:11. Utskottet tillstyrker i betänkandet regeringens förslagtill medelanvisningar för arbetarskyddsverket (arbetarskyddsstyrelsen ochyrkesinspektionen). Utskottet tillstyrker även den föreslagna treårsbudgetenför verket, viss finansiering genom fonden för arbetsmiljöförbättringar m.m. Utskottet behandlar vidare ett antal motionsyrkanden (s,m, fp, c och vpk) om olika insatser på arbetsmiljöns område. Vpk-ledamoten har ensam avgett 12 reservationer tillförmån för olika motionsförslag (vpk, s, c) samt två särskilda yttranden.Vpk-ledamoten och fp-ledamöterna har reserverat sig gemensamt till förmån förtre motionsförslag (s, s-l-fp, s-l-m-)-fp-Hc-l-vpk) om arbetstagares rätt rökfri arbetsmiljö. Fp-ledamöterna har också reserverat sig till förmån förtvå motionsförslag (fp) om arbetsmiljöåtgärder för skolelever. C-ledamöternahar avgett tre reservationer; beträffande upphandling av bildskärmsterminaler,yrkesinspektionens arbete samt hybrid-DNA-delegationens ansvarsområde. TIONDE HUVUDTITELN Proposition 1985/86:100 bil. Regeringen har under avsnitt C punkterna Cl och C 2 (s.122-131) föreslagit (Cl) 1. att godkänna den av departementschefen föreslagnatreårsbudgeten för arbetarskyddsverket, 2. till Arbetsmiljö - Tillsyn av forskning för budgetåret1986/87 anvisa ett förslagsanslag av , (C 2) 1. att godkänna den av departementschefen föreslagnaöverföringen om sammanlagt . från fondenför arbetsmiljöförbåttringar till statens inkomstbudget. 1 1985/86. Rättelse: S. 2. rad 2 Står: . Rättat till: . 2. att till Arbetarskyddsstyrelsen; Anskaffning avvetenskaplig apparatur y 1985/86:12 för /87 anvisa ettreservationsanslag av . I motion 1985/86:So701 av () ochLars-Erik () hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts angående reformering av arbetsmiljölagen ocharbetsmiljöförordningen. 1 motion 1985/86:So7()2 av m.fl. (vpk)föreslås 1. att riksdagenhos regeringen begär att en kommission moi belastningsskador ochförslitningsskador tillsätts och ett samlat program mot sådana skador föreläggsriksdagen, 2. att riksdagenuttalar att forskning om och åtgärder mot belastningssjukdomar fortsätter attprioriteras i arbetsmiljöarbetet. 3. att riksdagenhemställer hos regeringen om förslagom att skyddsombud och lokalafackföreningar bör ges utvidgad rätt att stoppa arbeten som misstänks utsättaden arbetande för belastnings- och förslitningsskador. 1 motion 1985/86:So703 av m.fl. (vpk)föreslås att hos regeringen hemställer om förslag som innebär att defackliga representanterna i såväl arbetarskyddsverkets styrelse som yrkesinspektionsnämndernafår majoritet. I motion l985/86:So704 av m.fl. (vpk)föreslås 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att en datamiljökommission börtillsättas för att övervaka riskerna med den snabbt tilltagande datoriseringenoch ge förslag till riktlinjer för en bra arbetsmiljö där datorer, bildskärmaroch ny teknik används. 2. att riksdagenhemställer hos regeringen om förslag som innebär att kvinnor som planerargraviditet eller är gravida får lagstadgad rätt till omplacering eller ledighetmed bibehållen lön vid misstänkt risk för fosterskada i arbetsmiljön. I motion 1985/86:So705 av () föreslås attriksdagen hos regeringen begär åtgärder så att en försöksverksamhet medrehabiliteringssamverkan, i enlighet med vad som föreslås i motionen, kaninledas. I motion 1985/86:So706 av () och EvertHedberg (s) hemställs att som sin mening ger regeringen till kännaatt lokalkontor för yrkesinspektionen inrättas i när resursernamedger. I motion 1985/86;So707 av m.fl. (s, m, fp)hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om lokalisering av yrkesinspektionens distriktskontor ellerlokalkontor till . I motion 1985/86;So708 av m. fl. (s)hemställs att hos regeringen anhåller om en översyn av gällandelagstiftning rörande arbetarskyddsansvar i syfte att komplettera lagstiftningenså att den ålägger projektorer/konstruktörer arbetsmiljöansvar. I motion1985/86:So709 av () och () SoU1985/86:12 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vadsom anförts i motionen rörande utvidgat ansvarsområde för delegationen förhybrid-DNA-frågor till att även omfatta mikrobiologi, bioteknik och genteknik. 1 motion 1985/86:So710 av m. fl. (s)hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till reglering iarbetsmiljölagen av skyddsförhållandena på i inotionen angivna gemensammaarbetsställen. I motion 1985/86:So711 av (vpk) ochLars-Ove (vpk) hemställs att hos regeringen hemställer om attomedelbara åtgärder vidtas för att sänka gränsvärdet för etylenoxid till noll. I motion 1985/86:So712 av () och () hemställs 1. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom upphandling av bildskärmsterminaler, 2. att riksdagenbeslutar att begära att regeringen föreslår ökade forskningsinsatserangående riskerna med arbete vid bildskärmsterminaler, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i övrigt anförts ominriktningen av arbetsmiljöarbetet. I motion 1985/86;So713 av m.fl. (s, m,fp, c, vpk) hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om uppdrag åt arbetarskyddsstyrelsen beträffandeföreskrifter om arbetstagares rätt till rökfri arbetsmiljö samt om att dessaföreskrifters efterlevnad blir föremål för tillsyn av yrkesinspektionen. I motion 1985/86:So714 av m.fl. (vpk)hemställs 1. att hemställer hos regeringen om en redovisning inför höstriksdagen 1986 avasbestkommissionens slutsatser, 2. att riksdagenhemställer hos regeringen om redovisning av dispenser för användandet av asbestenligt vad som anförs i motionen, 3. att riksdagenbeslutar att gränsvärdet för asbest skall sättas till noll, 4. att riksdagenhemställer hos regeringen om en finansieringsplan för sanering av asbest enligtvad som anförs i motionen, 5. att riksdagenuttalar att nödvändiga arbetsmiljöåtgärder ej får förhindras av påtryckningarmed hänvisning till frihandel. I motion 1985/86;So715 av m. fl. (vpk)hemställs att hos regeringen begär att en undersökning avbensinstationspersonalens arbetsmiljö och hälsotillstånd genomförs. Motiveringtill motionsyrkandet finns i motion 1985/86;Jo774. I motion 1985/86;So716 av (c) hemställs 1. att riksdagenhos regeringen begår åtgärder för att kartiägga kvinnors arbetsmiljö inom olikatunga arbeten, 2. att riksdagenhos regeringen begär fortsatt forskning kring kvinnors arbetsmiljö, inte minstmed hänsyn till förändrade rutiner, 3. att riksdagenhos regeringen begär fortsatt forskning kring bildskärmsarbete. 1. att riksdagenhos regeringen begär fortsatt forskning kring 1990-talets SoU 1985/86:12nya bildskärmar, 2. att riksdagenhos regeringen begär provning av och varudeklaration på bildskärmar medangivande av strålning, arbetsmiljörisker etc. 3. att riksdagenhos regeringen begär att skydd för dem som arbetar vid bildskärmar utarbetas. 1 motion 1985/86:So717 av () hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförs om elevskyddsombud.' I motion 1985/86;So426 av m. fl. (fp)hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 1), 1. att hos regeringen begär att åtgärder vidtasi syfte att begränsa arbetsmiljörisker för landets skolelever. I motion 1985/86:So455 av ()hemställs, såvitt här är i fråga (del av yrkandet), att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående förbud motrökning i offentliga lokaler och på arbetsplatser. Övrig del av yrkandetbehandlas i betänkande SoU 1985/86:14. I motion 1985/86;So478 av () och andrevice talman () hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande3), 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande arbetstagares rått till rökfriaarbetsmiljöer. Yrkandena 2, 4 och 5 behandlas i betänkande SoU1985/86:14, yrkandena 1 och 6 av andra utskott. Arbetsmiljölagen (1977:1160) som trädde i kraft den 1 juli1978 åren ramlag och innehåller allmänna bestämmelser om utformningen avarbetsmiljön i vidsträckt bemärkelse. Bland föreskrifterna märks bestämmelserom arbetsmiljöns beskaffenhet, arbetsgivarens och arbetstagarens skyldigheteratt samverka i arbetsmiljöhänseende samt utnyttjande av minderåriga i arbetslivet.Vidare finns bestämmelser om tillsyn och ansvar. I jämförelse med tidigare lagstiftningpå området har lagens tillämpningsområde utvidgats till att omfatta bl. a.familjejordbruk och ensamföretagare. Det närmare innehållet i lagensrambestämmelser fastställs i stor utsträckning genom de föreskrifter somarbetarskyddsstyrelsen utfärdar med tillämpning av 18 § arbetsmiljöförordningen(1977:1166). Av årets budgetproposition framgår att styrelsen mednågra undantag kommer att ha slutfört omarbetningen av äldre anvisningar ochmeddelanden från tiden före arbetsmiljölagens ikraftträdande till föreskrifterenligt arbetsmiljölagen. Tillsynsmyndigheter för arbetarskyddet ärarbetarskyddsstyrelsen och yrkesinspektionen, som tillsammans kallasarbetarskyddsverket. Arbetarskyddsstyrelsen utövar den centrala tillsynenenligt arbetsmiljölagen och anslutandelagar och föreskrifter, medan yrkesinspektionen är en fältorga- SoU 1985/86:12nisation som under styrelsen utövar tillsyn i närmare kontakt med arbetsplatserna.Dessa myndigheters uppgifter omfattar även tillsyn enligt viss angränsandelagstiftning, främst arbetstidslagstiftningen och lagstiftningen om miljö- ochhälsofarliga varor. Stor vikt fästs vid att arbetarskyddsorganen har godakontakter och möjligheter till samverkan med arbetslivets företrädare. Sålundaingår representanter för arbetsmarknadens parter som ledamöter iverksstyrelsen. I yrkesinspektionens tillsynsuppgifter ingår en rad olikamoment. I stor utsträckning sker tillsynen genom att yrkesinspektionens tjänstemängör besök på arbetsplatserna. Besöken kan ske som ett led i en systematiskgenomgång av företag inom viss bransch eller med inriktning på vissaarbetsmiljöproblem oavsett i vilka branscher de uppträder. Vid behov skallinspektionen ge anvisningar om åtgärder som fordras för att avhjälpa brister.Det finns också möjligheter att gripa in genom föreläggande, förbud eller andratvångsåtgärder enligt 7 kap. i arbetsmiljölagen. Inspektionen skall bl. a.verka för att skyddsombud och skyddskommittéer tillsätts och för att dessafungerar enligt det mönster som skall gälla. äruppdelad på 19 distrikt. Varje distrikt har fr. o. m. 1974 en yrkesinspektionsnämndmed beslutsfunktioner. Genom inrättande av nämnderna har arbetsmarknadsparternafått möjlighet att utöva ett direkt inflytande på yrkesinspektionensverksamhet. kommer att få vissa nya arbetsuppgifter medanledning av att beslutade att föra över tillsynen avvissa mindre arbetsställen från kommunerna till yrkesinspektionen fr.o.m. den 1januari 1987 (prop. 1985/86:40, SoU 6). I detta sammanhang bör vidare nämnas att frågor rörandedet lokala arbetarskyddet behandlats i avtal mellan arbetsmarknadens parter.Exempelvis tecknade SAF, LO och PTK ett centralt arbetsmiljöavtal medutvidgade befogenheter för skyddsombuden och framför allt för skyddskommittéerna,i vilka arbetstagarna fick majoritet. skall enligt avtalet varaett centralt organ i företaget, där alla frågor som gäller arbetsmiljö skallhandläggas. Skyddsombudens och skyddskommittéernas rättigheter har lagfästs iarbetsmiljölagen. Till skyddskommitténs uppgifter hör att vara huvudman förföretagshälsovården och att verka för att arbetsanpassnings- och rehabiliteringsverksamhetbedrivs på arbetsstället. antog nya riktlinjer och ett nyttersättningssystem för företagshälsovården. De nya bestämmelserna trädde i kraftden . I tre motioner tas upp frågan om arbetstagares rätt rökfri arbetsmiljö. I motion 1985/86:So455 av ()(delvis) hemställs att regeringen ges till känna vad som i motionen anförtsangående förbud mot rökning på arbetsplatser. För att framför allt förhindraatt människor mot sin vilja utsätts för passiv rökning och därmed löper riskatt få cancer måste , enligt motionären, medverka till en lagstiftningom förbud mot rökning på arbetsplatser inomhus. I en motion med samma syfte av MargaretaAndrén (fp) och (), 1985/86:So478 (yrkande SoU 1985/86:123), hänvisas till en dom som avkunnats av försäkringsöverdomstolen.enligt vilken skador av passiv rökning på arbetsplatsen under vissa betingelservar att anse som arbetsskador. Domen måste enligt motionärerna leda till nyaoch förstärkta åtgärder när det gäller den passiva rökningen. De påpekar attarbetarskyddsstyrelsen inte har utfärdat några tillämpningsföreskrifter somgäller passiv rökning i arbetsmiljön. I motion 1985/86:So713 av m.fl. (s, m,fp, c, vpk), slutligen, hemställs att regeringen ges till känna vad som imotionen anförts om uppdrag åt arbetarskyddsstyrelsen beträffande föreskrifterom arbetstagares rätt till rökfri arbetsmiljö samt om att dessa föreskriftersefterlevnad blir föremål för tillsyn av yrkesinspektionen. Enligt motionärernaär frågan om tobaksrökning undantagen från arbetsmiljölagenstillämpningsområde. Lagen bör därför ändras eller också bör regeringen gearbetarskyddsstyrelsen i uppdrag att utfärda lagligt bindande föreskrifter somi tillämpliga avsnitt hämtar sitt innehåll från nu gällande allmänna råd (AFS1983:10) om begränsning av tobaksrökning. har sambandet mellantobaksrökning och ohälsa dokumenteiats genom ett stort antal vetenskapligaarbeten. WHO slog fast att ingen annan enskildförebyggande hälsoåtgärd skulle kunna bidra mer till ökad hälsa i i-länderna änen minskning av tobaksbruket. Antalet dödsfall i där rökning är enstarkt bidragande orsak har uppskattats till mellan 7 000 och 13 000 per år.Cancerkommitténs uppskattningar ger vid handen att ca en fjärdedel av allcancer bland män och av cancer bland kvinnor har tobaksrökning somorsaksfaktor (SOU 1984:67 s. 156). Många ämnen i arbetslivet kan öka risken för uppkomst avcancer. Rökningen samverkar ofta med sådana ämnen till en förstärkt effekt,särskilt då de organ som påverkas är desamma, t. ex. luftvägar eller lungor.Sålunda anses rökande asbestarbetare löpa ca tjugo gånger högre risk att fålungcancer än icke rökande asbestarbetare. Andra luftföroreningar som drabbarrökande arbetare hårdare är arsenik i smältverk och radondöttrar i gruvor. har riskerna med s. k. passiv rökninguppmärksammats alltmer. Rökaren själv endast en mindre del avtobaksröken. I stället hamnar rökpartiklar och gaser till största delen iomgivningsluften och påverkar samtliga personer som vistas där. Frågan om cancerriskervid direkt exposition genom passiv rökning har studerats epidemiologisktbeträffande lungcancer. I en nyligen avslutad undersökning av laborator GöranPershagen vid statens miljömedicinska laboratorium, SML, vilken presenteradespå läkarstämman , befanns ickerökande hustrur till rökande män ha enrisk för lungcancer som var förhöjd med en faktor 2,5 (dvs. nära tredubbladrisk). Försäkringsöverdomstolen meddelade endom enligt vilken ersättning för arbetsskada (lungcancer) utdömdes till enarbetstagare som utsatts för passiv rökning i sin arbetsmiljö. Domen innebär ioch för sig inte att domstolen funnit det vetenskapligt bevisat att passivrökning ger lungcancer. I mål om ersättning enligt lagen om arbetsskadeför- säkringkrävs nämligen inte något vetenskapligt belagt samband mellan orsak SoU1985/86:12 och skada. Orsakssamband skall anses föreligga om inte betydligtstarkare skäl talar mot det. [2 kap. 2 § lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring.] Förarbetena till arbetsmiljölagen (prop. 1976/77:149, SoU1977/78:1) berör två problem förknippade med tobaksrökning. Det ena är attrökning i kombination med vissa ämnen kan innebära särskilda risker förrökaren. Enligt propositionen bör arbetsniiljölagstiftningen inte syfta tillatt man skall kunna förbjuda arbetstagare att röka i sådana fall (s. 234). Ipropositionen sägs vidare att en särskild fråga är de olägenheter förarbetskamrater i rökarens omgivning som tobaksrökning kan innebära. Om rökningav det skälet inte skall få ske är en sak som i största möjliga utsträckningbör avgöras av de berörda grupperna av arbetstagare. Förarbetena till arbetsmiljölagen kan således inte ansesutgöra något uttryckligt hinder för arbetarskyddsstyrelsen att utfärdatillämpningsföreskrifter som gäller passiv rökning i arbetsmiljön. På uppdrag av regeringen har arbetarskyddsstyrelsen ochsocialstyrelsen givit ut allmänna råd om begränsning av tobaksrökning ilokaler av gemensamhetskaraktär (AFS 1983:10). Utgångspunkten för de allmännaråden är att en rökfri miljö skall vara det normala och att en rökares önskanatt röka får vika för andras önskemål om en rökfri miljö. I råden framhålls atttobaksrökning är en arbetsmiljöfråga och att den således kan behandlas iskyddskommittéerna. Arbetsmarknadsministern besvarade enfråga i om åtgärder för en rökfri arbetsmiljö (snabbprotokoll1985/86:45, anf. I svaret framhölls att arbetsmarknadsministern anseratt den passiva rökningen är en arbetsmiljöfråga, men att det för närvarandeinte är aktuellt med ytterligare restriktioner. Enligt arbetsmarknadsministernhar tobaksrökningen minskat betydligt som attitydernatill rökning förändrats. Genom en enkät till samtliga statliga myndigheter omhur de allmänna råden följs har framkommit att åtta av tio statligaarbetsplatser har infört någon form av begränsning av tobaksrökningen.Socialstyrelsen har också vidtagit särskilda åtgärder för att informera om deallmänna råden. Tills vidare bör åtgärder mot rökningens skadeverkningar iarbetslivet i första hand utformas i samverkan pä arbetsplatserna med ettslutligt ansvar för arbetsgivaren att se till att arbetsmiljön är sund ochsäker. Enligt arbetsmarknadsministern kan dock ytterligare restriktioner behövaövervägas om de allmänna råden om begränsning av tobaksrökning samtinformationsinsatserna inte får tillräcklig effekt. Hon ansåg att det i förstahand ankommer på arbetarskyddsstyrelsen och att överväga om vadsom framkomit genom försäkringsöverdomstolens dom (se ovan) kräver förändringari regleringen. Enligt vad utskottet erfar diskuterades frågan om passivrökning i arbetarskyddsstyrelsens styrelse. Styrelsen ansåg inte attdet var aktuellt att införa bindande föreskrifter, utan arbetsmarknadens parterborde i stället träffa lokala överenskommelser i frågan. Vidare bordearbetarskyddsverket informera ytterligare om riskerna med passiv rökning. Enligt utskottets mening måste hälsoriskerna vid s. k.passiv rökning i arbetsmiljön begränsas ytterligare. Ingen skall mot sin viljabehöva expone- Vidare måste rökningens förstärkande effekt på skador av SoU1985/86:12 luftföroreningar som asbest, radon m. m. beaktas. Utskottet delardock arbetsmarknadsministerns uppfattning att åtgärder mot rökningens skadeverkningari arbetslivet i första hand bör utformas i samverkan på arbetsplatserna. Om deallmänna råden och informationsinsatserna inte får tillräcklig effekt måsteemellertid ytterligare restriktioner, såsom bindande föreskrifter frånarbetarskyddsstyrelsen införas. Med hänvisning härtill avstyrks motionerna1985/86:So455 (delvis), 1985/86:So478 yrkande 3 och 1985/86:So713. Dator- och bildskärmsarbete m. m. trädde arbetarskyddsstyrelsenskungörelse med föreskrifter om arbete vid bildskärm i kraft (AFS 1985:12).Föreskrifterna anger hur synförhållanden, arbetsplats och arbetsuppgifter skallvara utformade för att inte leda til ögontrötthet, psykisk påfrestning ochbesvär i muskler och leder. planerar arbetarskyddsstyrelsen attge ut allmänna råd om datorstöd i arbetet. Dessa råd kommer att behandla viktenav information och medinflytande vid införandet av datorstöd. De skall också taupp frågan om arbetsinnehåll och personlig integritet m.m. till följd avdatorisering. Forskning om riskerna med bildskärmsarbete I motion 1985/86:So712 av () och () hemställs att beslutar att begära att regeringen föreslårökade forskningsinsatser angående riskerna med arbete vid bildskärmsterminaler(yrkande 2). Motionärerna pekar på ergonomiska risker, problem med ögon-besvärsamt risken för att strålningen från skärmen kan orsaka graviditetsstörningaroch hudskador. Även i motion 1985/86:So716 av (c) begärsfortsatt forskning kring bildskärmsarbete (yrkande 3). Motionären tar upp defall av strålskador och andra hudirritationer efter bildskärmsarbete somrapporterats och där orsakssammanhangen behöver klarläggas. Enligt motionärenkan inte heller uteslutas ett samband mellan bildskärmsarbete och graviditetsstörningar. Frågor om arbetsmiljöriskerna med datorisering ärprioriterade forskningsområden hos såväl arbetarskyddsstyrelsen,arbetarskyddsfonden som . Vid arbetarskyddstyrelsensforskningsavdelning pågår projekt där det bl. a. studeras ögon-, belastnings-och hudbesvär samt risker för fosterskador i samband med bildskärmsarbete. Enligt en PM från arbetarskyddsstyrelsen, a\jgiven den 13februari , har det genom den forskning som bedrivits inte gått attpåvisa oönskade effekter avseende graviditetsutfall på människa avbildskärmsarbete. Genom att så många människor berörs av bildskärmsarbete ärdet dock angeläget att ytterligare kunskap snabbt vinns, heter det ipromemorian. Sålunda undersöker arbetarskyddsstyrelsen och statensstrålskyddsinstitut nu förutsättningarna för en snar upprepning av dendjurstudie som pågår vid och vars delresultat har väcktstor uppmärksamhet i massmedia. Enligt vad utskottet erfarit anser regeringenatt det är angeläget att flera av varandra oberoende forskningsinstitutionerutför liknande studier så att resultaten kan jämföras. Vidare förhandlar arbetarskyddsfonden (ASF) och styrelsenför teknisk SoU 1985/86:12 utveckling (STU) om samverkan kringett långsiktigt forskningsprogram om datoranvändning. Programmet syftar tillatt fördjupa samverkan mellan dem som utvecklar tekniska system ocharbetsmiljöforskare. Avsikten är att programmet skall pågå . Ca66 milj. kr. Styrelserna för ASF och STU väntas fatta beslut omforskningsprogrammet . I planeras nu en omfattande studie om bildskärmsarbeteoch dess eventuella risker för människans fortplantning. Avsikten är att denamerikanska studien skall omfatta minst 10 000 personer, såväl kvinnor sommän. Forskarna skall med hjälp av ny diagnosteknik följa kvinnor från ettmycket tidigt stadium av graviditeten. Den svenske forskaren vidstatens miljömedicin kommer att följa projektet påplats . Utskottet delar motionärernas uppfattning att frågor omarbetsmiljöriskerna med datorisering är ett angeläget forskningsområde. Såsomframgått av den här lämnade redovisningen har forskningen kringeventuella risker med bildskärmsarbete högsta prioritet hos flera av decentrala expertmyndigheterna. Utskottet anser därför inte att motionerna 1985/86:So712 (c) yrkande 2 och So716 (c) yrkande 3 påkallar något uttalande frånriksdagens sida. Omplacering eller ledighet för graviditet I motion 1985/86:So704 av m. fl. (vpk)föreslås att kvinnor som planerar graviditet eller är gravida får lagstadgadrätt till omplacering eller ledighet med bibehållen lön vid misstänkt risk förfosterskada i arbetsmiljön (yrkande 2). Enligt motionärerna är frågan förviktig för att lösas avtalsvägen. Enligt de regler som trädde i kraft hargravida kvinnor, som tvingas avstå från förvärvsarbete på grund av attarbetsmiljön kan medföra risk för fosterskador, rätt till omplacering eller omomplacering inte kan ordnas, rätt till havandeskapspenning. En förutsättning äratt kvinnan har avstängts från arbetet enligt föreskrifter som meddelats medstöd av 3 kap. 16 § arbetsmiljölagen [3 kap. 9 § lagen (1962:381) om allmänförsäkring]. Föreskrifter om skydd för havande kvinnor finns förnärvarande endast såvitt gäller blyarbete (AFS 1982:1). I forskningsproposition1983/84:107 bil. 7 uppgavs att bristen på kunskaper ännu var mycket stor omsambandet mellan arbetsmiljöfaktorer och reproduktionsskador.