bet · G901AU6 · 1985-12-31 00:00:00 — om den statliga personalpolitiken (prop.1984/85:219-delvis) I betänkandet behandlar utskottet dels proposition1984/85:219 om den statliga personalpolitiken jämte motioner, dels i hithörandefrågor väckta motioner under föregående allmänna motionsfid. Delar avproposition och motioner behandlas av utbildningsutskottet. Yttrande haravlämnats av . Utskottet föreslår med anledning av proposifionen och enmolion att anslaget Lönekostnader vid viss omskolning och omplacering får enbredare användning än som gäller. Det bör emellerfid ske i andra former änsom föresläs i propositionen. I stället för att ge regeringen bemyndigande allbesluta om vidare ramar för användningen föreslås att beslutar om deregeländringar som får göras. Det gäller bl. a. användning av anslaget vidomplacering till arbeten inom den privata sektorn och för åtgärder innanomplacering sker. Utskottet delar regeringens uppfattning att skicklighetbör vara huvudkriterium vid fillsättning av tjänster på det statliga områdel.Detta bör emellertid komma till uttryck i lagen om offentlig anställning ().Regeringen bör återkomma med förslag härom. Utskottet fillstyrker att regeringen får bemyndigande attgodkänna avtal om anställningsvillkor hos de allmänna försäkringskassorna. Utskottet har i övrigt inga erinringar mot vad regeringenanför i proposifionen beträffande Inriktningen avsysselsättningsstöd för handikappade SIPU;smedverkan i den statliga personalpoHtiken Medbestämmandevid beredning av regeringsärenden Decentraliseringoch förenkling inom den statliga personalpolitiken I anslutning till dessa olika punkter i proposifionenavstyrker utskottet en rad mofioner. Reservationer i denna del har avgivits avmoderata samlingspartiet (punkterna 2, 6 och 8) och vpk (punkterna 1 och 3).Ett särskilt yttrande har lämnats av folkparfiet och centerparfiet i anslutningfill punkt 8. Vidare avstyrker utskottetmotioner rörande AU 1985/86:6 a) MBL vid chefsfillsättningar b) Regler förtraktamentsersättningar c) Översyn av dellidsarbelandesställning på arbetsmarknaden d) Ersättning förstafiiga förtroendeuppdrag e) Beräkning av anställningsfid för erhållande avutmärkelsen nit och redlighet i rikets tjänst. Idenna del har reservationer avgivits av moderata samlingspartiel ochcenterpartiet avseende punkt a. Ipropositionen föreslår regeringen, efter föredragning av statsrådet ,att skall 1.godkänna vad i proposifionen föreslagits om användningsområdet för det undertrettonde huvudtiteln uppförda anslaget Lönekostnader vid viss omskolning ochomplacering, 4. godkänna vad i propositionenföreslagits om godkännande av avlal om anställningsvillkor för arbetstagare hosde allmänna försäkringskassorna, 5. beredas fillfälle att ta del avvad som i övrigt har anförts om den statliga personalpolitiken Yrkandena 2 och 3behandlas av utbildningsutskottet. Motioner från allmänna motionstiden 1984/85:330av m.fl. (c), vari yrkas 4. all som sin meningger regeringen fill känna vad som i motionen anförts om , 5. all uttalar sig föratt chefer inom den offentliga sektorn skall kunna tillsättas enbart efterinformafion till de anställdas organisationer i enlighet med det anförda. Yrkandena 1-3 behandlas iAU 1985/86:1 och yrkande 6 i AU 1985/86:5. 1984/85:453av m. fl. (m), vari yrkas alt beslular alt MBL inteskall gälla vid behandling av regeringsärenden. Mofiveringen till yrkandetåterfinns i motion 1984/85:452. 1984/85:904av m.fl. (c), vari yrkas att hos regeringen hemställerom en översyn av de dellidsarbelandes villkor, i första hand på den statligaarbetsmarknaden. 1984/85:1107av () och (), vari yrkas att beslutaratt som sin mening ge regeringen till känna vad i mofionen anförts angåendeändrade statliga traktamentsbestämmelser. 1984/85:1115av rn. (c), vari yrkas att beslutar alt hosregeringen begära förslag om förändring av förhandlings- ochinformationsverksamheten inom i enlighel med vad som anförtsi motionen. 1984/85:1118av Marfin m. fl. (c), vari yrkas att som sin AU 1985/86:6mening ger regeringen lill känna vad som i motionen anförts om vikten av enöversyn av ersättningarna för statliga förtroendeuppdrag. 1984/85:2100 av \yood (m), vari yrkas attriksdagen beslular att i beräkningen av anställningsår för erhållande avutmärkelsen hänsyn tas lillanställningsår såväl i statlig som . 1984/85:2114 av (), vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen fill känna vad som anförts i motionenom höjning av naltraktamentet. 1984/85:2116 av i (s), variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts imotionen och begär en översyn beträffande villkoren för alla svenskar somdeltar i frivilligl u-landsarbete. 1984/85:2662 av (), vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omfastställande av utlandsfraktamenten i vistelselandets valuta, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna vad i motionen anförts om reduceringenav utlandstraklamenlen vid längre tids vistelse på samma ort. Motioner med anledning av proposition 1984/85:219 1985/86:16 av (), vari yrkas att riksdagenmed anledning av propositionen, andra dels-satsen, begär att regeringen återtarden ändring av anställningsförordningen som trädde i kraft (1985:334). 1985/86:17 av () och andre vice talmanKarl (), vari yrkas 1. att riksdagenavslår regeringens förslag i proposition 1984/85:219 om ändrade villkor föranslaget under trettonde huvudtiteln vid viss omskolning ochomplacering, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som anförs i motionen omanställningsförordningen. 1985/86:18 av i (c), vari yrkas 2. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som i mofionen anförts om a) lönesättningeninom den offentliga sektorn, b) jämställdhetsarbetetinom statsförvaltningen, c) medbeslämmandefrägorvid beredningen av regeringsärenden. Yrkande 1 behandlas avutbildningsutskottet i betänkandet UbU 1985/ 1985/86:20 av m. fl. (m), vari yrkas 1. all som sin mening ger regeringen fill kännavad som i mofionen anförts om behovel av ändrad statlig lönepolifik. 2. attriksdagen beslutar alt som sin mening ge regeringen till känna vad AU1985/86:6 som i motionen anförts om doktorsexamen som behörighetsvillkor för vissa 3. att som sin meningger regeringen lill känna vad som i motionen anförts om jämslälldhetsarbetetinom statsförvaltningen, 4. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om anställning avarbetshandikappade, 5. att beslutar att MBLi princip inte skall gälla vid behandling av regeringsärenden, 6. att som sin meningger regeringen fill känna vad som i motionen anförts om SIPU. 1985/86:22av m. fl. (vpk), vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen sägs om anpassning av chefslönernainom den offentliga sektorn fill den lönesätlning som råder inom det privatanäringslivet, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen sägs om behovet av ökad löneutjämninginom den offentliga sektorn genom höjning av de lägre löneskikten, 3. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen sägs om ökat inflytande för riksdagenöver statens personal- och lönepolifik. Utskottetbehandlar först proposition 1984/85:219 om den statliga personalpolitikenjämte de mofionsyrkanden som har anknytning till propositionen. Avslutningsvistar utskottet upp motionsyrkanden i samma ämne frän allmänna motionstiden år1985. Ipropositionen beskrivs inledningsvis vissa riktlinjer för personalförsörjningenhos statliga myndigheter. Föredragande statsrådet anför därvid bl. a. att enökad satsning på personalrörlighet och personalutveckling är nödvändig.Statens arbetsgivarverk () bör tillsammans med de statsanställdashuvudorganisationer se över de bestämmelser som påverkar rörligheten inom ochmellan statliga myndigheter och mellan statsförvaltningen och andraarbelsmarknadssektorer. Vidare bör statens arbetsmarknadsnämnd (SAMN) ulredaoch praktiskt pröva ett syslem för utbytestjänstgöring mellan statligamyndigheter. Delanmäls också i propositionen att parterna inlett vissa gemensamma studier avmyndigheternas personalförsörjningssituation samt att SAV när studienföreligger bör ta upp förhandlingar om de ändringar som kan vara nödvändiga inu tillämpad ordning. En fråga som nämns särskill är ett åtgärdsprögram somsyftar lill all underlätta chefsförsörjningen och stärka chefskompetensen. Idet sammanhanget påpekas att lönefrågorna är en viktig faktor ichefsrekryteringen. Chefslönerna uppmärksammas i motion 1985/86:22 av LarsWerner m. fl. AU 1985/86:6 (vpk). Motionärerna ser för sin del en fara i altförsöka lösa rekryteringsproblemen genom att främst följa den privatalöneutvecklingen för chefspersonal eftersom detta kommer att innebära alt deslora löneskillnaderna på den privata sidan överförs också till den offentliga.En framtida satsning på främst de redan högavlönade cheferna skulle innebäraatt de stora grupper av lågavlönade som har störst behov av lönehöjningar skullehalka efter ytterligare. Det skulle innebära att främst kvinnor fick en sämreposition. En alternativ väg är enligt motionen att sträva efter att utvecklademokratiska arbetsformer med större rättigheter för personalen på denoffentliga sidan som man hårt beskaltar extremt höga löner och andraförmåner bredvid lönen på den privata sidan. Som framgår av propositionen har regeringen för avsikt attlåta genomföra ett särskilt åtgärdsprogram för att underlättachefsförsörjningen. Chefslönerna ingår som en del i ett sådant program. Andradelar utgörs av utbildning m. m. I fråga om chefslönerna anförs att statenlönemässigt måste kunna anpassa sig till varierande förutsättningar iarbetslivet för att ha goda möjligheter att rekrytera och behålla dugligachefer på olika nivåer. Utskottet har samma uppfattning och vill tillägga atten höjning av chefslönerna inte behöver få den negativa effekt pålöneutvecklingen för andra anställda som påstås i motion 1985/86:22 beroende påatt chefslönerna svarar för en förhållandevis begränsad del avlöneutbetalningarna vid statliga myndigheter och motsvarande. Med det anfördaavstyrks motionen i aktuell del. I sammanhanget behandlar utskottet också ett yrkande imofion 1984/ 85:330 av m. fl. om att förhandlingar enligt 11 §MBL vid tillsättning av chefer inom offentlig sektor skall ersättas medinformation samt att gör ett uttalande härom. Den i MBL åberopade paragrafen är disposifiv, dvs. den kanändras genom kollektivavtal. SAV och de statsanställdas huvudorganisationerslöt också avtal om förhandlingsordningen vid tillsättning av vissatjänster hos staten (ATS). För tjänster som tillsätts av regeringen, vare sigdet sker direkt eller som avgörande av besvär, gäller den ordningen att statensförhandlingsråd - SAV - informerar organisafionerna om kommandetjänstetillsättningsbeslut. Organisationerna har på sig attbegära förhandlingar, vilket sker i ett begränsat antal fall. Det förehggerundantag från den avtalade ordningen för bl. a. verkschefer. I fråga om demgäller särskilda informafionsregler. Som utskottet anförde (AU 1984/85:3) vidbehandhngen av ett yrkande som sammanfaller med motion 330 har det visat sigmöjligt att avtalsvägen finna en ordning som i stort sett synes tillgodosemofionens önskemål. Ändringar i nuvarande ordning bör ske genom förhandlingaroch avtal. Utskottet är mot den bakgrunden inle berett föreslå någon åtgärd medanledning av motionen. Vissafrågor om handikappade AU 1985/86:6 Idenna del av propositionen lämnas en redogörelse för de regler som förnärvarande gäller vid anställning av handikappade i staflig tjänst samt deinsatser som görs för att behålla handikappade i anställning. Därvid påpekasatt myndigheternas minskade ekonomiska utrymme har verkat hämmande påpersonalrörligheten inom statsförvaltningen. Det har också inneburit att detför många myndigheter nu är svårare än fidigare att i samband med omplaceringoch rehabilitering av arbetshandikappade hitta lämpliga tjänster i denreguljära organisationen. Det finns risk för att myndigheternas benägenhetminskar att konstruktivt medverka fill sysselsättningen för dearbetshandikappade. Motdenna bakgrund utreds vissa frågor som rör finansiering avåtgärder för omplacering, omskolning och rehabilitering av arbetshandikappade.Vidare skall enligt propositionen de regler som styr verksamheten, bl. a.förordningen (1979:518) om arbetshandikappade i statligt reglerad anställning,m. (ändrad senast 1982:1268) ses över med sikte på att elt stort antal olikaåtgärder skall kunna vidtas för att underlätta för myndigheterna att anställaoch behålla arbetshandikappade i tjänst. I det sammanhanget föreslårföredragande statsrådet alt godkännande skall inhämtas beträffandeändring av användningsområdet för det under trettonde huvudtiteln uppfördaanslaget Lönekostnader vid viss omskolning och omplacering. Anslaget har storbetydelse när det gäller att finansiera kostnader i samband med bl. a.omskolningar och omplaceringar. I vissa fall är möjligheten att utnyttja medelfrån anslaget helt avgörande för att undvika en sjukpensionering. Det framhållssom angeläget att SAMN har goda möjligheter att stödja myndigheterna i dettaarbete, bl. a. genom att i vissa fall övergångsvis medverka tillfinansieringen. En mer flexibel användning av anslaget, där större hänsyn kantas fill omständigheterna i det enskilda fallet, sägs därvid vara av stor vikt.Del föreslås ankomma på regeringen all mot denna bakgrund besluta om vidareramar för användningen av de medel som beräknats på anslaget. () och andre vice talman () motsätter sig imotion 1985/86:17 alt regeringen får en sådan fullmakt. Mofionärerna hänvisartill att avvisade en motsvarande framställan som berördevissa arbetsmarknadspoHtiska anslag. De anför vidare att de inte har någraerinringar mot att anslaget får en bredare användning än . Deltabör emellertid ske först sedan de önskade ändringarna preciserats och integenom att regeringen får en fullmakt att godtyckligt göra ändringarna. Det börenligt mofionen ankomma på att ange de villkor som skall gälla för t.ex. bidrag som betalas ut från förslagsanslag. Detta är en väsenfiig del avriksdagens finansmakt, som det i detta fall är opåkallat alt göra avsteg ifrån.Motionärerna tillägger att det vid utskottsbehandlingen av ärendet bör varamöjhgt att precisera de ändringar av anslagsvillkoren som bedöms som önskvärda. Äveni motion 1985/86:20 av m. fl. (m) tas användningen av nyssnämndaanslag upp. Därvid stryks under att dessa medel endast skall nyttjas när detföreligger ett klart behov av omplacering eller omskolning och detta inte kan finansieraspä annat sätt. Användningen av anslaget får inte AU 1985/86:6 leda till atten extra personalstyrka vid sidan om den personal som myndigheten tilldelasmedel för växer upp. Utskottethar inga invändningar mol att anslaget Lönekostnader vid viss omskolning ochomplacering får en bredare användning. Som framhålls i motion 1985/86:17 bördet emellertid ankomma på all besluta när del gäller ändamål ochvillkor för användningen av anslag av här aktuellt slag. Utskottet har tidigaregjort påpekanden härom (AU 1984/85:12). Enligtvad utskottet erfarit finns behov att i arbetet med omplaceringar användaanslaget också i följande fall; - vid omplacering till arbeten inomden privata sektorn, - för åtgärder, bl. a.utbildning, innan omplaceringen sker, - för löneutfyllnad vidomplacering till lägre tjänst enligt det särskilda s. k.inkomsttrygghetsavtalet. Anslagetfår användas för ålgärd som kan pågå upp till om inlesärskilda skäl föranleder annat. Enligt vad utskottet inhämtat finns del behovatt kunna utsträcka denna lid. Under förutsättning att myndigheten medverkartill finansieringen och successivt tar över hela lönekostnaden bör därför stödkunna lämnas längst till före den nedre pensionsgränsen. Utskottetanser att de nya ulgiftsändamålen bör godtas av . Regeringen börsålunda vara oförhindrad att använda anslaget i den vidgade omfattning som härangivits. Utskottet föreslår att vad nu anförts med anledning av propositionenoch molion 1985/86:17 i motsvarande delar ges regeringen till känna. Somkommentar fill vad som anförs i motion 1985/86:20 kan tilläggas att utskottetutgår från att anslaget endast används när det finns ett klart behov avomplacering eller omskolning. Vad i övrigt sägs i motionen i denna del ger inteanledning till någol uttalande från utskottets sida. Närdet gäller inriktningen av stöd som syftar till sysselsättning av handikappadeframhålls i motion 1985/86:20 av m. fl. (m) att det intefinns någon anledning att vidmakthålla ett särskilt system för lönebidrag lillde handikappade som arbetar inom den statliga sektorn. Mofionärerna hänvisardärvid till förslag i bl. a. motion 1984/85:900 om ett flexibelt lönebidrag.Dess storlek bör i princip avgöras av den handikappades arbetsnedsältning -inle av vilken arbetsgivare hon eller han har. Del bör omprövas med vissaintervaller för att ta hänsyn till förändringar i den handikappades förmåga attklara arbetet. På delta sätt kommer enligl motionärerna myndigheten attbelastas med en lönekostnad som motsvarar ungefär lönekostnaden för en normalarbetstagare som arbetar mindre än full fid. Den kostnad som anställningen avden handikappade därutöver medför bör belasta staten på samma sätt som gällerför lönebidrag till övriga arbetsgivare. Förslageti motion 1985/86:20 om att inte ha särskilda bidragsregler för anställning avarbetshandikappade inom den statliga sektorn måste enligl utskottets meningtolkas så att bidraget vid anställning inom denna sektor i allmänhet skullesänkas. Detta skulle i och för sig leda till besparingar på här aktuellt anslagoch också på tionde huvudfitelns anslag Särskilda åtgärder för skulle emellertid utgifterna AU 1985/86:6 öka påde anslag som finansierar verksamheten vid resp. myndighet. En sådanomfördelning mellan anslagen innebär ingen statsfinansiell besparing, menskulle sannolikt leda till ökade svårigheter när det gäller att beredaarbetshandikappade sysselsättning. bör avslå motion 1985/86:20 idenna del. Statsrådet lämnar under denna rubrik ipropositionen en redogörelse för den fortsatta inriktningen av statenslönepolifik. - att lönepolitikoch lönesystem skall vara förenliga med en balanserad samhällsekonomi, - att storalöneskillnader skall undvikas för arbetstagare med likvärdiga arbeten inomolika arbetsmarknadssektorer, - att statensposifioner i löneförhandhngarna tydligare skall bestämmas avverksamhetsintresset och av strävan att åstadkomma en ändamålsenligpersonalförsörjning, - attlönesystemet skall främja flexibilitet, decentralisering och delegering, - attlönepolitiken i övrigt grundas på demokratiska ideal om rättvis fördelning. I tre motioner behandlas inriktningen av statenslönepolitik, nämligen 1985/86:18, 1985/86:20 och 1985/86:22. I motion 1985/86:18 framhåller iBengtsfors (c) att en mera individuell lönesättning efter kompetens ochskicklighet bör ske inom den offentliga sektorn, vilket bör kunna underlättarekryteringen till statliga tjänster. m.fl. (m) anför i motion 1985/86:20 att maninom det statliga området i alltför stor utsträckning har bortsett från attarbetsmarknaden är en marknad. Eftersom lönerna på denna del avarbetsmarknaden är låga söker sig personer med valmöjligheter till andra delarav arbetsmarknaden. Utvecklingen leder också fram till en situation medrekrvteringspro-blem inom områden där den offentliga sektorn är den endaegentliga arbetsgivaren. Det är därför enligt motionärerna mycket väsentligtatt marknadsanpassa lönesättningen och övriga rekryteringsvillkor. Vidareframhålls som vikfigt att arbetsmarknadens parter tillsammans undviker avtalsom låser fast existerande lönerelationer. Lönesättningen måste ocksåmarknadsanpassas genom att större hänsyn tas till de individuella skillnadernai kunskaper och färdigheter. Nuvarande möjligheter till individuelllönesättning bör utvecklas och utnyttjas i högre utsträckning, inte minst medtanke på den framtida chefsförsörjningen. Motionärerna menar vidare att denökade utvecklingen mot prestationsrelaterad lönesättning inom den offentligasektorn är positiv. Prestationskraven får emellertid inte leda till atträttssäkerheten hotas. Vpk anför å sin sida i mofion 1985/86:22 att det ärviktigt att det breda löntagarkollektivet av lågt avlönade får sådanalönehöjningar att gapet till mer välavlönade minskar. Vidare erinras om attlönerna på den statliga sidan byggt påtvå viktiga principer: lika lön för lika arbete och samma lön för yu 1985/86*6hkvärdigt arbele oavsett bostadsort. Nya stadiga lönesystem får enligt motioneninte bryta mol dessa principer. I motionen beskrivs vidare den förskjutningfrån riksdag till regering av inflytandet över den statliga löne-ochpersonalpolitiken som enligt motionärerna kommer att ske i och med avskaffandetav lönedelegation. Motionärerna önskar en utredning av hurriksdagens inflytande i sammanhanget kan ökas utan att inkräkta på den friaförhandlings- och avtalsrätten. Utskottet har ovan sammanfattat regeringens syn på denfortsatta inriktningen av statens lönepolitik. Utskottet har i denna del ingenannan mening än regeringen. Här aktuella motioner ansluter också väl fill vadsom sägs i proposifionen. En marknadsanpassad lönesättning som krävs i molion1985/86:20 och en mer individuell lönesättning som krävs i mofion 1985/86:18blir troligen ett resultat av en polifik där - som framhålls i proposifionen-statens positioner i löneförhandhngarna bestäms av verksamhetsintresset. Påsamma sätt är vad som anförs i motion 1985/86:22 om lika lön för lika arbeteoavsett bostadsort väl förenligt med vad som sägs i propositionen om att storalöneskillnader skall undvikas för arbetstagare med likvärdiga arbeten inomolika arbetsmarknadssektorer. Vad som anförs i de citerade motionerna i dennadel behöver mot denna bakgrund inte föranleda någon åtgärd från riksdagenssida. Kravet i mofion 1985/86:22 om en utredning rörande ökatinflytande från sida över den statliga löne- och personalpolitikenavvisas av utskottet. Erfarenhet bör först vinnas av den ordning som nyligenbeslutades genom grundlagsändring (KU 1984/85:34 resp. 1985/86:1) och sominnebär att lönedelegation kommer att avvecklas samt att vissa avdess uppgifter delegeras till regeringen och andra förs över tillfinansutskottet. Motion 22 avstyrks i här behandlad del. I samband med nämnda beslut bemyndigas regeringen attgodkänna kollekfivavtal på det statligt reglerade området utan att dessaunderställs för godkännande under förutsättning att avtalen integäller generell reglering av ifrågavarande tjänstemäns anställningsvillkor isamband med de allmänna avtalsrörelserna eller annars är av mer avsevärdsjälvständig statsfinansiell betydelse. Regeringen återkommer i proposition219 med förslag till bemyndigande att utan att höra få godkänna avtaläven om anställningsvillkoren hos de allmänna försäkringskassorna. Utskottetföreslår att regeringen erhåller det begärda bemyndigandet. Meritvärdering vid statliga tjänstetillsättningar Enligt gällande lagregler (11 kap. 9 § i regeringsformenoch 4 kap. 3 § i lagen om offentlig anställning) får vid fillsättning avstadigt reglerade tjänster avseende fästas endast vid sakliga grunder, såsomförtjänst och skicklighet. I propositionen refereras Regeringensförordningsmotiv 1985:3 där det anförs att bakom dessa lagregler ligger främststatsnyttan, närmare bestämt det allmänna intresset av att offentligafunktioner utövas av personer som är bäst skickade för uppgifterna. Ändamåletmed reglerna är således inle primärt att skyddaarbetstagarintressena utan främst all fillgodose samhällets och de wj1985/86:6 enskildamedborgarnas intresse av att statliga tjänster tillsätts efter objektiva Frågor som rör meritvärderingen vid statligatjänstetillsättningar har setts över av en särskild utredningsman.Utredningsresultatet (Ds C 1983:16) har remissbehandlats. Regeringen har sedermera i huvudsaklig överensstämmelsemed utredningens förslag beträffande värderingsgrunderna beslutat om ändringari bl. a. anställningsförordningen (1965:601, omtryckt 1984:127, ändrad senast1985:334).