bet · G901KU15 · 1985-12-31 00:00:00 — a. framhållitsatt en kommun, som på visst område valt en privat entreprenadlösning, docksjälv bör bevara sådan kompetens på området att den kan genomföra en reellprövning av entreprenörens verksamhet. Utskottet instämmer i de sålundaframförda synpunkterna och vill särskilt betona att den kommun, som valt enentreprenadlösning, självfallet har det övergripande ansvaret för verksamhetenpå området och att kommunen bör ingripa för den händelse exempelvis den s. k. likställighetsprincipenskulle komma att åsidosättas. Med det anförda avstyrker utskottet motion1984/85:401. Möjligheten att i vissa fall kunna anordnatelefonsammanträden med kommunala nämnder tas upp i motion 1984/85:569 avMartin m. fl. (s). Motionärerna yrkar att begär en översynav kommunallagen i syfte att öppna denna möjlighet. Något uttryckligt förbud mot telefonsammanträden finnsinte i kommunallagen. Emellertid har den ståndpunkten i olika sammanhangintagits, att sådana sammanträden inte står i överensstämmelse med gällandereglering. Demokratiberedningen har tagit upp saken i sitt betänkande(SOU 1985:29) Principer för ny kommunallag och därvid ställt sig positiv till att 46 telefonsammanträdeni vissa fall bör kunna komma till stånd. Enligt KU 1985/86:15 beredningenbör emellertid frågan utredas ytterligare. Betänkandet remissbehandlas förnärvarande. Med hänsyntill frågans läge avstyrker utskottet motion 1984/85:569. I tre motioner framförs förslag gällande förändringar avdet kommunala partistödet, vilket enligt gällande ordning utgår med visst belopp per mandat. I två av motionerna - motion 1984/85:570 av () och () samt motion 1985/86:K610 av m.fl. (fp) - begärs att i lagen om kommunalt partistöd införs avtrappnings- och upptrappningsregler av stödet vid mandatförändringar efter val. Det erinras i motionerna om att denna princip redan gäller i fråga om partistöd på riksdagsområdet. I den sistnämnda motionen liksom i motion 1985/86:K806 av () begärs vidare att lagen ändras så att partistödet - i likhet med vad som gäller beträffande dét statiiga partistödet- , utgårmed ett för alla bidragsberättigade partier lika stort grundbidrag samtdärutöver ett visst bidrag per mandat. I motion 1985/86:K718 av () begärs förändringar i det statliga partistödet. Motionären föreslår bl. a.att det, för att stöd skall utgå till parti som deltagit i riksdagsval, skallräcka att partiet erhållit av rösterna i stället för som 2,. Utskottet har vid flera tillfällenbehandlat olika motionsförslag gällande det kommunala partistödet. Utskottethar därvid erinrat om den koppling mellan partistödet på statlig och kommunalnivå som gjordes partistödsbeslut och angivit att frågan om detkommunala partistödets konstruktion därför endast borde prövas inom ramen fören allmän översyn av partistödet, vilken borde föregås av förhandlingar med depolitiska partierna. Vid den senaste behandlingen (KU 1984/85:6) framhöllutskottet att det kunde uppkomma behov av partiledaröverläggningar om formernaför det nuvarande partistödet såsom ett resultat av den handläggning som dåskedde inom demokratiberedningen. Demokratiberedningen, som avslutat sitt arbete, harinte framlagt några förslag till förändringar av partistödet. De förslag omförändringar av både det statliga och det kommunala partistödets konstruktion,som förs fram i de nu aktuella motionerna, ger utskottet anledning framhållaföljande. Utskottet anser, liksom tidigare, att en översyn av detkommunala partistödet inte bör ske isolerat från andra partistödsfrågor. Ensådan gemensam översyn bör föregås av partiledaröverläggningar, vilka enligtutskottets mening nu bör komma till stånd. Vad utskottet här anfört medanledning av motionerna 1984/85:570, 1985/86:K610 yrkandena 8 och 9,1985/86:K806 och 1985/86:K718 yrkande 3 bör ges regeringen till känna. I motion 1984/85:1121 av () och IngridAndersson (s) ifrågasätts om inte den beslutade lagstiftningen, som gav kommuner och landstingskommuner möjlighet att besluta om ersättning till kommunalt förtroendevalda för förlorad arbetsförtjänst vid fullgörande av kommunala och landstingskommunala uppdrag, bör ändras. Motionärerna erinrar om att föredragande departementschefen i den proposition, varigenom förslaget lades fram (prop. 1982/83:97), framhöll att lagstiftningen skulle kunna resultera i en kostnadsövervältring från de förtroendevaldas arbetsgivare till 47 Kostnadsövervältringen skulle bl. a. uppkomma i KU 1985/86:15den situationen att arbetsgivare, som tidigare låtit anställd fullgöra förtroendeuppdragutan något löneavdrag, i och med den nya ordningen gör sådant avdrag med hänsyntill arbetstagarens möjlighet att kräva ersättning från kommun eller landsting.Motionärerna förordar att regeringen redovisar sakläget och framlägger förslagtill åtgärder i saken. De beslutade bestämmelserna om ersättningtill förtroendevalda (prop. 1982/83:97, KU 28, rskr. 347) trädde i kraft den 1juli 1983. Med hänsyn till den förhållandevis korta tid som de nya ersättningsbestämmelsernavarit i kraft anser utskottet inte att det finns skäl att nu ta det i motionenbegärda initiativet. Med det anförda avstyrker utskottet motion 1984/85:1121. I partimotion 1984/85:1139 av m.fl. (c)yrkas att hos regeringen begär förslag om sådan ändring avkommunallagen att det är förenligt med den kommunala kompetensen att införakommunal vårdnadsersättning. Utskottet har - senastegången under föregående (KU 1984/85:6) - avstyrkt motionsförslag omlagstiftning i syfte att göra det möjligt för kommun att införa kommunalvårdnadsersättning. Utskottet som vidhåller sin uppfattning i frågan avstyrkermotion 1984/ 85:1139. I fem motioner förordas en positivare syn från statsmakternassida till kommundelningar. Önskemål härom framförs i dels två partimotioner-motionerna 1984/85:1505 av m.fl. (fp) och 1984/85:1554 avThorbjörn m.fl. (c) - dels motionerna 1984/85:2225 av () och (), 1985/86:K610 av m.fl. (fp) och1985/86:K616 av (). Utskottet har tidigare avstyrkt motionsförslag somöverensstämt med de nu föreliggande (se KU 1982/83:21 och KU 1984/85:6).Utskottet ftamhöll därvid att kommunala demokratiska skäl kanmotivera att en kommun delas men att utskottet förordade att de kommunalademokratifrågorna i första hand löstes på annat sätt än genom ytterligarekommundelningar. Det har inte förekommit något som givit utskottet anledningatt frångå denna ståndpunkt. Utskottet avstyrker därför motionerna 1984/85:1505yrkande 2, 1984/85:1554 yrkande 2, 1984/85:2225 yrkande 5, 1985/86:K610 yrkande2 och 1985/86:K616 yrkande 1. I partimotion 1984/85:1554 av m.fl. (c)yrkas att beslutar att hos regeringen begära en utvärdering av effekterna av .majoritetsmarkeringar i del kommunala styrelseskicket. I motionen anges att allt fler negativa konsekvenser härav kommit . Som exempel nämns bl. a. att den politiska majoriteten i en kommun besätter alla ordförandeposter och kommunal- och landstingsrådsposter och att minorite tens insyn försvagas, bl. a. beroende på att det kommunala beredningsarbe tet fyttas över till organ som ligger utanför nämnderna. Enligt motionärerna är det angeläget att en utvärdering av dessa negativa konsekvenser kommer till stånd. Enligt motionen förefaller det vidare som om den politiska makten alltmer förskjuts till de professionella heltidspolitikerna. Även den frågan bör enligt motionärerna utvärderas. Kommunallagen innehåller bestämmelser om rätt att få tillstånd propor- KU 1985/86:15 val av styrelser, nämnder och beredningarav olika slag. För fullmäktiges val av ordförande och vice ordförande istyrelser och nämnder och av heltidsengagerade förtroendevalda ärbestämmelserna om proportionella val inte tillämpliga. Vid utskottetsbehandling av förslaget till ny kommunallag (KU 1976/77:25) erinradeutskottet i anslutning till reglerna om proportionella val bl. a. omatt de verkligt avgörande förutsättningarna för minoritetens arbetsmöjligheteri styrelserna och nämnderna inte skapades av olika slag avminoritetsskyddsregler utan av majoritetens förståelse för och generösainställning till minoritetens berättigade önskemål om inflytande och insyn.Utskottet anförde vidare att kommunallagens bestämmelser om skydd förminoritetens intressen därför bör ses endast som en yttersta garanti för attmajoriteten inte missbrukar sin makt. Utskottet framhöll också betydelsen avatt antalet ledamöter och suppleanter i ohka kommunala organ, liksom i dekommunala företagens styrelser, sattes så högt att flera partier blevrepresenterade. - Enligt utskottets mening finns inte anledning för riksdagenatt ta något särskilt initiativ i den i motionen upptagnafrågan. Utskottet avstyrker alltså motion 1984/85:1554 yrkande 3. I två motioner tas olika frågor upp gällande samverkanmellan kommuner och enskilda eller folkrörelser. I partimotion 1984/85:1554 avThorbjörn m. fl. (c) förordas olika åtgärder syftande till bl. a. ökadbrukarmedverkan i kommunerna och ökat kommunalt stöd för viss kooperativverksamhet. I motion 1985/86:K616 av () redovisas bl. a. vissaprinciper som bör gälla i fråga om ansvarsfördelningen mellan kommuner ochföreningar i fråga om föreningsdriven verksamhet, t. ex. gällande barnomsorg. I pågår remissbehandlingen avdemokratiberedningens båda betänkanden (SOU 1985:28) Aktivt folkstyre ikommuner och landsting och (SOU 1985:30) Skola för delaktighet. I betänkandenaläggs bl. a. fram olika förslag för att stärka ställningen för de medborgaresom är brukare av kommunala tjänster och vidare framförs synpunkter på lokaltbaserade kooperativa lösningar inom barnomsorgen, skolan, fritidsgårdarna ochäldreomsorgen. Efter avslutad remissbehandling kommer förslag i saken attföreläggas . I förbereds vidare ett lagförslagmed anknytning till de frågor som tas upp i motionerna, nämligen en lag omkooperativa föreningar. De i motionerna upptagna frågorna faller inom ramen fördet sålunda pågående beredningsarbetet i . Utskottet finnerinte påkallat att föreslå att ta något initiativ med anledning avmotionerna. Utskottet avstyrker därför motionerna 1984/85:1554 yrkande 5 och1985/ 86:K616 yrkande 3. I motionerna 1984/85:2225 av () och KarinAhrland (fp) samt 1985/86:K610 av m. fl. (fp) hemställs attriksdagen hos regeringen begär förslag till lag om förfarandet vid kommunalafolkomröstningar för att vidga möjligheterna tillrådg/vawde Ä:omw««a/flowröimVjgflr. Utskottet har tidigare avstyrktmotioner med samma innebörd som de här aktuella. Utskottet anser inte att det finns anledning att frångå den ståndpunkt i saken som tidigare intagits. 4 1985/86. därförmotionerna 1984/85:2225 yrkande 3 och 1985/86:K610 yrkande 6. I motionerna 1985/86:K601 av m.fl. (c),1985/86:K610 av m.fl. (fp) och 1985/86:K233 av . (m) yrkas avskaffande av den fackliga representationen i kommunalanämnder genom att upphäver bestämmelserna i kommunallagen omnärvarorätt för personalföreträdare i kommunala nämnder. Utskottet anförde vid sin prövning av denproposition (prop. 1984/85:200) som innehöll de aktuella bestämmelserna bl. a.att det enligt utskottets mening varken från konstitutionell synpunkt eller iövrigt kunde riktas några erinringar mot förslaget (KU 1985/86:3). I engemensam borgerlig reservation yrkades att förslaget skulle avslås. Det börerinras om att de aktuella bestämmelserna trädde i kraft så sent som den 1januari 1986. Utskottet förutsätter att regeringen noggrannt följerverksamheten med närvarorätt för personalföreträdare och om det visar sigpåkallat, tillser att en utvärdering kommer till stånd. Med hänvisning till detanförda avstyrkes motionerna 1985/86:K601,1985/86: K610 yrkande 1 och1985/86:K233 yrkande 2. I kommunisternas partimotion 1985/86:K603av m. fl. hemställs att kommunallagen ändras i syfte att garanterainsyn för samtliga partier i kommunala nämnders arbete. Motionärerna förordaratt detta sker t. ex. genom "extra suppleantplatser" ellernärvarorätt reglerad i kommunallagen. Enligt utskottet talar principiella kommunaldemokratiskaskäl för vikten av att även små partier representerade i fullmäktige harmöjlighet att få insyn i de kommunala organens arbete. Ansvaret härför åvilar iförsta hand de politiska partierna. Utskottet utgår ifrån att de bestämmelser ikommunallagen som tillkommit till skydd för minoritetsgrupper noggrant följsav kommunerna. Utskottet finner inte påkallat att ta initiativ till denföreslagna ändringen i kommunallagen. Utskottet avstyrker alltså motion 1985/86:K603. I motionerna 1985/86:K604 av i (m)och 1985/ 86:K721 av m. fl. (m) behandlas frågan om snabbarevalgenomslag i kommunala styrelser. Motionärerna föreslår att kommunallagenändras så att efter ett allmänt val nyvald kommunstyrelse kan tillträda ibörjan av november i stället för som först vid ingången av åretefter valåret. Det erinras om att den föreslagna ordningen enhgt enspecialregel i kommunallagen redan gäller för . Frågan om ett snabbare valgenomslag att gälla förstyrelser av det slag som förordas i motionerna behandlades i förarbetena till kommunallagen. I den då föreliggande propositionen (prop. 1975/76:187) hade föredragande depar tementschefen framfört starka praktiska invändningar mot en sådan ordning, vilka synpunkter utskottet anslöt sig till (KU 1976/77:25). Utskottet påpeka de för egen del bl. a. att den diskuterade lösningen skulle innebära att den från demokratisk synpunkt viktiga nomineringen måste bedrivas så snabbt att de pohtiska partiorganisationernas inflytande skulle inskränkas kraftigt. Demokratiberedningen har i sitt betänkande (SOU 1985:29) Principer för ny kommunallag angett att de skäl som anfördes i förarbetena till kommunalla gen mot ett snabbare valgenomslag för styrelsen alltjämt har full bärkaft, 50 varför beredningen inteföreslagit någon ändring i gällande ordning. KU 1985/86:15 Utskottetfinner inte anledning att frångå det synsätt som utskottet anlade på frågan isamband med behandhngen av förslaget till ny kommunallag. Det kan erinras omatt utskottet då bl. framhöll att olägenheterna med en under några månaderkvardröjande beslutskompetens hos berörda organ kunde anses vara begränsade ochatt det kunde förutsättas att i fall av majoritetsväxhng de avgående nämndernatog tillbörlig hänsyn till valutslaget och inte otillbörligt föregrep och bandde nytillträdda nämndernas verksamhet. Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna /86:K604 och 1985/86:K721. Denkommunala kompetensen i näringspolitiska frågor behandlas i fyra motioner. Imotion 1985/86:K607 av () anges att antalet beslut i kommuneroch landsting som strider mot kommunallagens bokstav och syften ökar. Imotionen lämnas exempel på olika beslut, vilka enligt motionären inneburitlångtgående överskridande av kompetensen. Motionären anser attkompetensreglerna i kommunallagen bör ändras. Även i motion 1985/86:K611 avMargit () och () begärs förslag till nyakompetensregler för landsting och kommuner i syfte att klarare definieragränserna för dessa organs verksamhet och skapa regler som förhindrar missbruk.I motion 1985/86:K612 av () och () begärs ettriksdagsuttalande av innebörd att kommuner och landsting inte bör ägna sig åtaffärsverksamhet som går utöver gränserna för kommunallagarna och rättspraxis.Enligt partimotion 1985/86:K622 av m. fl. (fp) bör kommunernasinsatser inom näringspolitiken begränsas till att skapa goda förutsättningarför företagsamheten genom allmänna insatser för service, transporter,arbetsplatsområden, boende m. m. I motionen framhålls att någon förändring avden allmänna kompetensregeln i kommunallagen om att kommuner själva får vårdasina angelägenheter självfallet inte bör ske. Utskottethar i det föregående (s. 32 f.) redovisat gällande rätt m. m. i fråga omkommunernas kompetens på förevarande område och redogjort förstat-kommunberedningens utredningsuppdrag. I direktiven för beredningensarbete anges bl. a. att en utgångspunkt bör vara att analysera erfarenheternaav de kommunala näringshvsinsatserna samt belysa konsekvenserna av olikakompetensgränser inom näringslivsområdet. Det har upplysts att beredningen förnärvarande behandlar berörda kompetensfrågor. mening finns det mot bakgrund av det pågående utredningsarbetet inteanledning för att nu ta de initiativ som yrkats i motionerna.Utskottet avstyrker dåiför motionerna 1985/86:K607, 1985/86:K611 yrkande 1,1985/86:K612 yrkande 1 och 1985/86:K622. Enannan kompetensfråga tas upp i motion 1985/86:K619 av () somföreslår vidgning av den kommunala kompetensen bestående i att kommuner påvissa bestämda villkor skall kunna delta i lokalt förankrat u-Iandsbiståndsarbete. stat-kommunberedningens direktiv angiven utredningsuppgift är frågan omeventuell vidgning av den kommunala kompetensen för att möjliggörasolidaritetsyttringar i internationella frågor. Det i motionen upptagnaförslaget omfattas sålunda av stat-kommunbe- 51 Utskottet finner därför inte anledning att ta något KU 1985/86:15särskilt initiativ i frågan utan avstyrker motion 1985/86:K619. Frågan om beteckningen stad som benämning på vissaortertas upp i motion 1985/86:K609 av (). Motionärenföreslår att varje ort som av hävd och i folkmun även kallas stad skall ha rättatt ta sig namnet stad efter ortsnamnet om kommunfullmäktige så beslutar. Imotion 1985/86:K608 av m.fl. (m) yrkas att kommunallagenändras så att stad äger benämna kommunfullmäktige stadsfullmäktige ochkommunstyrelsen stadsstyrelsen. Utskottet har dels i samband med riksdagsbeslutom införande av enhetlig kommunbeteckning, dels medanledning av motioner gällande stadsbegreppet framhålht att det inte finnsnågot hinder för kommun, som så önskar, att använda beteckningen"stad" i de fall då detta inte har någon kommunalrättslig betydelse.Motion 1985/86:K609 avstyrks sålunda. Utskottet anser vidare att det, bl. a. av hänsyn tillintresset av ett enhetligt kommunbegrepp, inte finns anledning att biträdaförslaget i motion 1985/ 86:K608 om ändring av kommunallagen för att möjliggörabeteckningarna stadsfullmäktige/stadsstyrelse som benämningar påkommunfullmäktige/ kommunstyrelse. Med det anförda avstyrker utskottet motion1985/86:K608. I två motioner- 1985/86:K613 av . () ochBertil Fiskesjö (c) samt 1985/86:K627 av () och () -behandlas frågor rörande avgiftssättning. I motionerna föreslåsett lagfästande av principen om att kommunala avgifter inte får sättas högre änvad som svarar mot verksamhetens självkostnader (den s. k. självkostnadsprincipen).I den ena av motionerna - 1985/86:K627 - föreslås vidare att allmänhetens rättatt få till stånd en överprövning av kommunala beslut i avgiftsfrågor förstärksgenom införande av en särskild lag om kommunala avgifter. I det föregående (s. 37 f.) har redogjorts för olikastatliga utredningar, som arbetat med de frågor, som tagits upp i motionerna. Som framgått har såväl kommunalbesvärskommittén, utredningen om kompetens lagstiftning, stat-kommunberedningen samt demokratiberedningen i avgiv na betänkanden föreslagit att den s. k. självkostnadsprincipen lagfästs. Demokratiberedningens syn på dessa frågor har redovisats i betänkandet (SOU 1985:29) Principer för ny kommunallag. Beredningen har lagt fram ett förslag gällande självkostnadsprincipen men angett att ett förtydligande bör ske, något som enligt beredningens bedömning kan ske som kommunalbesvärskommitténs betänkande (SOU 1982:41) Överklagande av kommunala beslut behandlas. När det gäller besvärsvägarna i mål om kommunala avgifter har stat-kommunberedningen föreslagit att den frågan, som bl. a. kommunalbesvärskommittén varit inne på, antingen utreds vidare under den fortsatta beredningen av kommunalbesvärskommitténs betänkan de eller av den utredning, som stat-kommunberedningen föreslagit skall arbeta vidare med vissa avgiftsfrågor. I pågår remissbe handlingen av demokratiberedningens ovannämnda betänkande. Övriga här aktuella betänkanden har tidigare remissbehandlats. Frågan om den fortsat ta handläggningen av de aktuella avgiftsfrågorna övervägs i 52 . De frågor som tagits upp i motionerna har alltså redanvarit föremål för j 1985/86" 15 olika utredningsåtgärder och kommeratt ytterligare övervägas i . Det saknas därför anledning förutskottet att nu ta initiativ i frågorna. Utskottet avstyrker därför motionerna1985/86:K613 och 1985/ 86:K627. I partimotion 1984/85:1554 av m. fl. (c)tas frågan om länsnämndernas sammansättning upp. I motionen föreslås attriksdagen hos regeringen begär ett förslag till lag varigenom det uppdras åtlandstingen att helt och hållet på proportionella grunder utselänsbostadsnämnd, vuxenutbildningsnämnd och länsskolnämnd. Utskoftet avstyrkte 1984 (KU 1983/84:24) ett liknandemotionsförslag under hänvisning till att utskottet anslutit sig till debedömningar som gjorts i regeringens budgetproposition 1983/84:100 (bil. 15)angående inriktningen av det fortsatta arbetet med länsdemokratifrågorna. Ipropositionen förklarade civilministern bl. a. att ett avlänsdemokratikommittén framlagt förslag om att landstingen borde varavalkooperativ för vissa länsorgan m. m. inte skulle aktualiseras. Isammanhanget erinrades vidare bl. a. om att verksledningskommitténs dåpågående arbete kunde komma att påverka länsnämndernas ställning.Verksledningskommittén har 1985 avgivna huvudbetänkande intebehandlat länsnämnderna. Kommittén ansåg att den frågan borde prövas i sambandmed utvärderingen av den försöksverksamhet med samordnad länsförvaltning iNorrbottens län, som förelåg som propositionsförslag.Riksdagen har numera beslutat om försöksverksamheten som är avsedd att pågåunder med slutpunkt . skalllänsstyrelsen i fullgöra de uppgifter som ankommer på vissalänsnämnder, bl. a. länsbostadsnämnden och länsskolnämnden. Med hänvisning tilldet anförda anser utskottet sig inte böra ta något initiativ med anledning avmotionen. Utskottet avstyrker alltså motion 1984/85:1554 yrkande 6. I partimotion föreslås vidare införandet avinterpellationsrätt i landstingen i länsfrågor. Enligt motionärerna börtillskapas bestämmelser som gör det möjligt att i landstingen utvecklamöjligheterna att debattera länsfrågor. Ett förslag som i det sammanhanget försfram är att ordföranden i förvaltningsutskott ges möjlighet attöverlämna en interpellation till ledamot i eller annanlänsnämnd. Som framgått tidigare (s. 41) behandladelänsdemokratikommittén i sitt slutbetänkande (SOU 1982:24) Vidgad länsdemokratiden i motionen upptagna frågan. Enligt kommittén skulle en vidgning avinterpellationsinstitutets tillämpningsområde av aktuellt slag medföra olikaproblem. Kommittén lade inte fram något förslag i saken. I sammanhangeterinrade kommittén om andra möjligheter för att inom landstingen få till stånddebatt rörande länets utveckhng. I budgetproposition 1983/84:100 (bil. 15) uttaladecivilministern, som inte biträdde ett av kommittén framlagt förslag om attlänsstyrelserna till landstingen skulle översända en samlad årsredogörelse förutvecklingen m. m. i länet, att han delade kommitténs uppfattning att det börankomma på varje landstingskommun att reglera formerna för debatter m. m. Motbakgrund av länsdemokratikommitténs bedömning av den i motionen 53 upptagnafrågeställningen och civilministerns i budgetproposition 1983/ KU 1985/86:1584:100 (bil. 15) ovan redovisade ställningstagande finner utskottet inteanledning att biträda det föreliggande motionsförslaget. Utskottet avstyrkerföljaktligen motion 1984/85:1554 yrkande 7. I partimotion begärs också ett riksdagsuttalandeom landstingens ställning. Motionärerna önskar att som sin meninguttalar att det även skall finnas en direkt folkvald representationpå länsnivå med egen beskattningsrätt och med uppgifter över ett brett fält. Imotionen diskuteras landstingens ställning mot bakgrund av de propåer somenligt motionen förts fram om att överföra landstingensuppgifter på annat organ. I budgetproposition 1983/84:100 (bil. 15) harcivilministern redogjort för inriktningen av det fortsatta arbetet medlänsdemokratifrågor. De ställningstaganden som där gjorts har utskottet, somtidigare nämnts, anslutit sig till. Utskottet anser det inte påkallat med ettuttalande av det slag som begärts i motionen. Med det anförda avstyrkerutskottet motion 1984/85:1554 yrkande 8.