bet · G901SoU18 · 1985-12-31 00:00:00 — Socialutskottethade ansett att "det är angeläget att ett informationssystem rörande barnsoch ungdomars levnads- 1* 1985/86. förhållandenutvecklas så att vi får ett bättre underlag för utformningen av SoU 1985/86:18samhällets insatser för barn och ungdom" (betänkandet s. 19). SCB har den20 avlämnat en rapport som är avsedd att ligga till grund för beslutom det fortsatta utvecklingsarbetet med statistiksystem om barn och ungdom. Irapporten lämnas flera förslag till fördjupad analys pä olika områden, bl. a.beträffande tvångsomhändertagande av barn. Regeringen har anslagit . till SCB för fortsatt arbete med statistiksystemen. För att stödja den långsiktiga kunskapsutvecklingen ochkompetensuppbyggnaden inom området har DSF inrättat sex forskarstipendier. Treav dessa avser forskning rörande barnomsorgen, ett gäller välfärdsaspekter påfritidsverksamhet för barn och ungdom och två avser forskning rörandeomhändertagande av barn. I sin verksamhetsberättelse för 1983-1984 uppger DSF attdelegationen inom området för barn- ochfamiljepolitisk forskning särskilt vill prioritera bl. a. forskning omvårdnadsfrågor och omsorg om barn som far illa. DSF har sålunda beviljat medeltill flera forskningsprojekt med denna inriktning. Så har t. ex. projektet barn och föräldrar, vilket rör tvångsomhändertaganden av barn, erhållitstöd, liksom bl. a. projekten i kris, Familjemisshandel-Misshandladekvinnor och deras familjer, där även barnens situation uppmärksammas. Barnsupplevelser av daghem samt ett projekt som rör incest mot sn-iå barn. DSF hardessutom anordnat ett seminarium om omhändertagande av finska barn iSverige. Vidare kan nämnas att det vid universitetplaneras tvärvetenskaplig temaforskning om barns villkor. Som framgått av den ovan lämnade redovisningen prioriterarDSF särskilt forskning om barn som far illa. DSF har också fördelat ytterligaremedel till SCB för fortsatt utvecklingsarbete rörande statistiksystemen ombarns och ungdomars levnadsförhållanden. Enligt vad utskottet erfar kommerforskning om barn och deras levnadsförhållanden att föreslås utgöra ettprioriterat område i nästa forskningspolitiska proposition. Utskottet vill framhålla att det fortfarande finns ettstort behov av förbättrade kunskaper om barns livsvillkor och om lämpligutformning av samhällets insatser för barn och ungdom. Särskilt gäller detta ifråga om de socialt mest utsatta barnen, för vilka samhället måste ta ettsärskilt ansvar. Forskning om barns levnadsförhållanden bör därför även ifortsättningen vara ett högt prioriterat område. Utskottet ser positivt på atttvärvetenskaplig forskning om barn är på väg att inrättas i . Medhänsyn till vad som ovan redovisats om forskningens inriktning kan det dockinte anses erforderligt med något uttalande i frågan. Motion So243avstyrks därför. I motion 1985/86:So251 av m.fl. (c) begärs attregeringen låter barnmiljörådet, med beaktande av vad som anförts i motionen,utarbeta ett samlat och övergripande handlingsprogram för barn istorstadsmiljö. Enligt motionärerna krävs åtgärder på såväl övergripande plansom på detaljområden för att förbättra barns och ungdomars situation isamhället, inte minst i I motionen tar motionärerna upp flera områden där SoU1985/86:18 de anser att insatser krävs, t. ex. boende- och fritidsmiljön,utbildningen, invandrarbarnens situation, arbetstiderna för småbarnsföräldraroch TV-film- och videoutbudet. En motion (c) med nära nog identiskt innehåll - en begäranom att låta barnmiljörådet utarbeta ett samlat och övergripandehandlingsprogram för att förbättra barns och ungdomars villkor - behandlades avutskottet . Utskottet avstyrkte motionen med hänvisning till att enrad åtgärder vidtagits i syfte att på skilda områden förbättrabarns och ungdomars förhållanden samt anförde (SoU 1984/85:17 s. 9): Uppgiften att samordna de olika insatserna och ta meraövergripande initiativ bör enligt utskottets mening snarare åvila barn- ochungdomsdelegationen än -såsom motionärerna förordar-barnmiljörådet. Somframgått av den här lämnade redogörelsen är barn- och ungdomsdelegationenrepresenterad i en rad olika arbetsgrupper som stöder försöks- och utvecklingsarbetesom gäller barn och ungdom. Delegationen har därutöver samordnande ochövergripande uppgifter. Ett uppdrag till barnmiljörådet i enlighet med motionenskulle mot denna bakgrund knappast tillföra något nytt. Även har satsningar gjorts för attfrämja en gynnsam utveckling och goda uppväxtförhållanden för barn och unga.Barn- och lämnade en rapport (SOU 1985:33) Någrabarn- och ungdomsfrågor 1982-1985. I rapporten finns en redogörelse dels för deåtgärder som regeringen vidtagit på barn- och ungdomsområdet, dels för detförberedelsearbete som bedrivits i barn- och och deallmänna diskussioner som därvid förts. Av rapporten framgår bl. a. attdelegationen är representerad i arbetsgrupper som stöderutvecklingsarbete vid fritidsgårdar och inom idrottsrörelsens barn- ochungdomsverksamhet. Delegationen har också engagerat sig i frågor som rör bl. a.föräldrars arbetstider, videovåldet, övergången skola-arbetsliv och invandrarbarnsförhållanden. 1 meddelade tilläggsdirektiv till barn- ochungdomsdelegationen (Dir. 1986:4) anför statsministern bl. a. att delegationeni sitt fortsatta arbete bör ges möjlighet att fördjupa och bredda någraallmänna, övergripande och principiellt inriktade diskussioner. För att dettaskall vara möjligt bör delegationen ges en något friare ställning till detlöpande arbetet i . Delegationens rådgivande uppgifter börfortsättningsvis begränsas till frågor av allmän karaktär och tvärgående frågorsom hör hemma inom flera fackdepartements områden. Utskottet delar uppfattningen att det är viktigt attbeakta de speciella problem som storstadsmiljön kan medföra för barn ochungdomar. De frågor som tas upp i motionen berör dock flerafackdepartement och bör lämpa sig för en övergripande diskussion i barn- ochungdomsdelegationen. Utskottet anser i likhet med föregående år inte att detfinns skäl att ge barnmiljörådet ett uppdrag av här aktuellt slag. Motion So251(c) avstyrks därför. Alkoholforskning SoU 1985/86:18 anordnade ettsymposium om forskningoch alkoholpolitik där forskare, riksdagsledamöter samtföreträdare för regeringskansli, berörda myndigheter och organisationerdeltog. Syftet med symposiet var att försöka klarlägga på vilka punkter detföreligger överensstämmelser resp. motsättningar mellan den av fördaalkoholpolitiken (och de olika riksdagspartiernas alkoholpolitiska program) ochde forskningsresultat och kunskapsbaserade erfarenheter som finns. En rapportfrån symposiet har lämnats i skriften Alkoholpolitiken och forskningen (RJ1984:1). under symposiet framfördes från riksdagsledamöternassida önskemål om ett alkoholpolitiskt program utarbetat av forskare. Mot denbakgrunden tillskrev fonden som den 5 november 1985överlämnade en skrivelse med principiella synpunkter på alkoholpolitiken,utgående från biologiska och medicinska fakta. Skrivelsen, som ocksåöverlämnats till socialutskottet, innehåller bl. a. förslag till prioriteringarpå alkoholforskningens område. I motion 1985/86:So2I0 av () och EwaHedkvist () hemställs att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om forskning kring kvinnor medalkoholproblem. Motionärerna anför att kvinnornas alkoholkonsumtion i Sverigeunder senare år har ökat snabbare än männens. Särskilt snabbt har alkoholbruketökat i de yngre åldersgrupperna, där dryckesvanorna i stort sett är desamma förkvinnor som för män. Enligt motionärerna finns ännu alltför få åtgärder somspeciellt inriktat sig på de kvinnor som har alkoholproblem. Det är därförnödvändigt med kraftfulla insatser bl. a. genom en ökad forskning omalkoholförebyggande insatser och om de missbrukande kvinnornas vardag. Utskottet har behandlat frågor om insatser för kvinnligamissbrukare , senast i betänkande SoU 1985/86:17, vartillhänvisas. I, betänkande SoU 1984/85:14 underströk utskottet vikten av attorsaker till och behandling av alkoholproblem hos kvinnor även i fortsättningenägnades särskild uppmärksamhet. Det gällde inte minst beträffande de gravidamissbrukarna mot bakgrund av de risker som alkohol innebär för fostret. Enannan fråga som utskottet ansåg borde uppmärksammas gällde behovet av särskildabehandlingsmöjligheter för kvinnor. I betänkande SoU 1985/86:17 sade sigutskottet göra samma bedömning som tidigare när det gäller behovet av insatserför kvinnliga missbrukare. Utskottet, som också erinrade om det betydande stödsom utgått för projekt för kvinnliga missbrukare, ansåg det inte erforderligtmed något uttalande i frågan. Alkoholkonsumtionen bland kvinnor är lägre än bland män.Antalet kvinnor som missbrukar alkohol är också lägre. har kvinnornas konsumtion dock närmat sig männens. gick det en kvinnlig missbrukare på 23 manliga. är förhållandet mellan kända kvinnliga och manliga missbrukare en på fem. I de yngre åldersgrupperna är skillnaden mellan könen mycket liten. Kvinnors missbruk förefaller dessutom att vara mer destruktivt. Det utvecklas snabbare, prognosen är sämre och överdödligheten, särskilt i levercirrhos. Forskningen om missbruksfrågor tillhörde de högstprioriterade områdena SoU 1985/86:18 inom det social- och hälsovårdspolitiskafältet enligt forskningspolitiska beslut (prop.1981/82:106, UbU 37, rskr. Den prioritering som då gjordes ligger fastenligt den senast antagna propositionen om forskning (1983/84:107, UbU 28,rskr. När det gäller stödet till alkoholforskning ansvarar medicinskaforskningsrådet (MFR) för den rent medicinskt inriktade alkoholforskningenmedan huvudansvaret för den social- och samhälls- och beteendevetenskapligtinriktade alkoholforskningen ligger pä DSF. , ,har genomfört en inventering av svensk drogforskning . Syftet medkartläggningen har varit att få kännedom och sprida information om aktuelldrogforskning. Inventeringen innefattar dels projekt som pågick viddatainsamlingstillfället, dels sådana som avslutats . Med195 redovisade projekt eller av samtliga är forskning om alkohol denstörsta gruppen. Av rapporten framgår att kvinnor med alkoholproblem är denmålgrupp som visas det största intresset inom området för behandlingsforskningom man ser till antalet studier. Två projekt beskriver verksamhet som specifiktvänder sig till gravida kvinnor. Ett område inom den sociala alkoholforskningenrör attityder och opinionsbildning. Där finns enligt SAD:s rapport ettspeciellt intresse riktat mot flickornas alkoholkonsumtion och dess utveckling. Här kan också nämnas att DSF stöder ett projekt om metoderatt synliggöra kvinnor i missbruks- och behandlingssammanhang. a. till att belysa vilka problem och möjligheter som ett kvinnoperspektivinnebär i missbruks- och behandlingssammanhang. Utskottet delar motionärernas uppfattning att forskning omstöd till kvinnor med alkolholproblem är angelägen. Som framgått av den ovanlämnade' redovisningen har dock alkoholforskarnas intresse alltmer börjatfokuseras på kvinnors missbruk. Utskottet anser därför inte att motion1985/86:So210 (s) påkallar något uttalande av . I motion 1985/86:So233 av andre vice talman tn. (fp, c) hemställs, med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Sk816, att hos regeringen begär att resurser ges till den ekonomiska forskningen så att frågan om alkoholens ekonomiska effekter kan kartläggas med högsta möjliga forskarkompetens. I den senare motionen anför motionärerna att det är väsentligt att ställa alkoholkonsumtionen i relation till de omfattande ekonomiska effekter alkoholbruket innebär. Undersök ningar publicerade 1983 pekar mot att alkoholen kostar det svenska samhället mätt penningvärde. Forskning om alkohol och ekonomi kan utgöra ett värdefullt komplement till annan forskning och möjliggöra bättre beslutsunderlag i alkoholpolitiken. Utskottet behandlade en motion med samma innehåll (SoU 1984/85:20 s. 5-6). Utskottet underströk inledningsvis att behovet av forskning är stort inom hela missbruksområdet och att alkoholforskning också utgör ett prioriterat forskningsområde. Flera särskilda professurer för alkoholforskning finns inrättade, anförde utskottet vidare, vid såväj medi cinsk som samhällsvetenskaplig fakultet. Utskottet redogjorde vidare bl. för ettforskarseminarium om alkohol och e'konomi anordnat av SoU1985/86:18 nordiska (). NAD hadegenom seminariet övertygats om att det var viktigt att bättre än tidigare kunnafölja med alkoholens ekonomiska betydelse i de nordiska samhällena, men hadeinga planer på att föregen del fortsätta verksamheten på området. Utskottet nämnde också en undersökning avalkoholkonsumtionens samhällsekonomiska kostnader i gjord avnationalekonomen , enligt vilken det enligt en försiktiguppskattning fanns skäl att förmoda att svenskars konsumtion av alkohol var enbidragande orsak till produktionskostnader, produktionsbortfall, vård,egendomsskador och förebyggande åtgärder till en samhällsekonomiskkostnad av åtminstone eller motsvarande avbruttonationalprodukten. Avslutningsvisanförde utskottet följande. Bruket av beroendeframkallande medel är ett av vårastörsta samhällsproblem. Behovet av fortsatta och fördjupadeforskningsinsatser är därför stort. Dessa insatser bör enligt utskottets meningi första hand inriktas på att klarlägga de mänskliga och samhälleliga faktorersom gör att så mänga människor missbrukar droger. Forskning om alkohol ochekonomi kan dock utgöra ett värdefullt komplement till denna forskning och gekunskap om t. ex. de ekonomiska faktorer som påverkar alkoholkonsumtionensstorlek och dess fördelning. Därigenom kan sådan forskning bidra till en mereffektiv alkoholpolitik. Initiativ till önskvärd forskning kring alkohol kanbl. a. tas av det alkohol- och narkotikapolitiska råd som skalltillsättas (jfr prop. 1984/85:19, SoU 8). Behöriga myndigheter får därefter ivanlig ordning pröva vilka forskningsprojekt som bör beviljas statligt stöd. Den då aktuella motionen avstyrktes därmed. Det alkohol- och , , tillsattesden . Däri ingår representanter bl. a. för folkrörelser ochorganisationer som i sin verksamhet arbetar med drogfrågor. Rådet är knutettill regeringen för att skapa direktkontakter i olika drogpolitiska frågormellan folkrörelserna och regeringen. Avsikten är att rådet skall vara ettforum för ömsesidig information om pågående och planerad verksamhet, behovet avåtgärder och initiativ i alkoholpolitiska frågor. I rådet skall också kunna tasupp olika förslagom t. ex. undersökningar av utvecklingen på drogområdet.Samtidigt kvarstår ()vilket främst har rollen av ett basfaktaförmedlande organ som en länk mellan forskningenoch olika avnämare. Enligt utskottets mening har ingenting framkommit sommotiverar en annan bedömning än den gjorde . Det börankomma på ansvariga myndigheter att på sedvanligt sätt bedöma vilkaforskningsprojekt som bör beviljas medel från anslaget. Motionen (fp, c)avstyrks därför. I motion 1985/86:So254 av tn. (c)hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag till styrning av forskningsmedel så som i motionen anförts (yrkande3). Enligt motionärerna har problemfamil jer med missbrukande vuxna varit föremål för olika kartläggnings- och forskningsinsatser. Familjer där problemet är det missbrukande barnet har däremot inte varit föremål för forskningens intresse i samma utsträckning. Motionärernaanser att det är angeläget att kartlägga hur familjens situation SoU1985/86:18 förändras när barnen blir missbrukare. En sådan kartläggning kanockså leda till att de vuxnas behov av stödinsatser framgår. Tillgängligaforskningsresurser bör därför prioriteras så att den totala familjenssituation belyses. Enligt vad utskottet erfar bedrivs i förnärvarande ingen forskning med den av motionärerna efterlysta inriktningen.Däremot har enligt uppgift sådan forskning bedrivits i . I det ovan (s. 12)redovisade förslaget till alkoholpolitiskt program från föreslås som en åtgärd forskning om alkoholmissbruketssekundära effekter på den kroppsliga och psykiska hälsan hos närstående.Läkaresällskapet anser att speciella forskningsinsatser bör stimuleras för attöka kunskapen om skadeeffekterna av svårt missbruk hos personer i denalkoholiserades närmaste omgivning. Även utskottet anser att forskning med denna inriktningkan vara värdefull och bidra till fördjupade kunskaper om vilka stödinsatsersom bör sättas in för att bistå missbrukarens närmaste omgivning. Det sagdagäller även vid annat missbruk än alkoholmissbruk. Forskning om missbruksfrågor är redan ett högt prioriteratforskningsområde. Utskottet anser att det bör ankomma på ansvariga myndigheteratt göra erforderliga prioriteringar mellan olika ansökningar och på sedvanligtsätt bedöma vilka forsknings- och utvecklingsprojekt som bör beviljas medel.Motionen (c) avstyrks därför (yrkande 3). I motion 1985/86:So255 av () och AnitaBråkenhielm (m), slutligen, hemställs att hos regeringen begär ennoggrann kartläggning av alkoholens skadeverkningar framför allt på defamiljesociala och medicinska områdena men även beträffande alkoholskador iform av olyckor, våldsbrott, försämrad samhällsekonomi m.m. (yrkande 2). Enligtmotionärerna är alkoholens medicinska och sociala skadeverkningar på individoch samhälle skrämmande stora. Alkoholskadorna har inte gått tillbaka i taktmed minskningen av totalkonsumtionen, utan ligger kvar på en i stort settoförändrad och oacceptabelt hög nivå. Av den ovan (s. 13) nämnda inventeringen av svenskdrogforskning framgår att dödligheten bland alkoholmissbrukare ochstorkonsumenter studeras i en rad olika projekt. Av särskilt intresse är enundersökning i , där man utgår från ett brett urval av medelålders män.Huvudparten av dessa har genomgått en hälsoundersökning där också frågeformuläroch s.k. GT-test använts i syfte att klarlägga exponeringen för alkohol.Undersökningen utgör underlag för en rad vetenskapliga arbeten. Den klarläggeratt alkoholkonsumtion är en dominerande orsak till svår sjukdom och för tidigdöd bland medelålders mån i en storstad. En studie som analyserar ett hälsokontrollmaterial ochregisterdata i pekar på ett mycket klart samband mellanalkoholmissbruk och för tidig död i hjärtinfarkt och annan sjukdom i hjärtatskranskäri. I bedrivs ett projekt.som utnyttjar befintligaregister över dödsorsaker och sjukvårdsnyttjande. Med utgångspunkt frånregisterdata görs försök att uppskatta den alkoholrelaterade dödlighetens ochsjukvårdskonsumtionens utveckling över tiden och dess fördelning pågeografiska områden med olika social struktur. I ett antal kliniska studier ochuppföljningsundersökningar görs försök att SoU 1985/86:18 klarlägga olikatyper av komplikationer till alkoholförtäring, i form av för tidig död ochförekomst av specifika sjukdomar. De material som undersöks är såvälsjukhusvårdade patienter som öppenvårdspatienter och kvinnliga resp. manligamissbrukare med svåra sociala problem. En speciell problematik som undersöks är förekomsten avpatienter med alkoholproblem inom akutsjukvården och på sjukhusensakutmottagningar. Andra områden som blir föremål för uppmärksamhet äralkoholens roll i samband med ortopediska sjukdomar och långvarig sjukskrivningvid ryggbesvär. Härutöver kan nämnas att DSF har beviljat medeltill ett projekt vars syfte är att undersöka hur olika sociala, individuellaoch situationsbundna faktorer påverkar sannolikheten för våld i samband medalkoholkonsumtion. Ett annat projekt, också stött av DSF, skall kartläggaalkoholbetingad sjukvårdskonsumtion. Detta gäller även indirekta konsekvenserav alkoholanvändning, som t. ex. olycksfall och psykiska eller psykosomatiskareaktioner. a. anslagit medel till enrättsmedicinsk och rättspsykiatrisk studie av våldssituationer ochgärningsmannens mentala status med särskild hänsyn till alkoholens roll. Sammanfattningsvis pågår alltså på flera håll forskningoch försöksverksamhet i syfte att kartlägga alkoholens skadeverkningar påflera av de områden som nämns i motionen. Utskottet anser det angeläget medökade kunskaper om sambanden mellan bruk av alkohol och olika typer av skadorför konsumenten själv och för hans eller hennes omgivning. Mot bakgrund av denhär lämnade redovisningen anser utskottet emellertid inte att något riksdagensinitiativ med anledning av motionen är behövligt. Motion 1985/86:So255 (m)avstyrks därför i här aktuell del (yrkande 2). Forskning om tandersättningsmaterial m. m. I motion 1985/86:So411 av m.fl. (vpk) föreslåsatt som sin mening ger regeringen till känna att forskningen måtteintensifieras för att få fram nya ofarliga dentalmaterial (yrkande 3). Enligtmotionärerna har allt fler tandläkare börjat att omvärdera amalgamet somtandlagningsmaterial. De forskningsarbeten som bedrivs på olika håll för att fåfram mer ofarliga dentalmaterial måste stödjas av samhället'reftersom industrininte har något intresse för detta, om inte projekten visar sig omedelbartvinstgivande. Även i motion 1985/86:So428 av Mariatme () ochJan Hyttring (c) hemställs att forskning om ersättningsmaterial intensifieras(yrkande2). I samma motion hemställs också att forskare som arbetatmed provtagning och forskning om kvicksilverförgiftning får medel till fortsattarbete (yrkande 1). Utskottet behandlade en motion (c) om vikten avatt med FoU-medel stödja framtagandet av ett nytt dentalmaterial för att eliminera riskerna för oral galvanism (SoU 1984/85:20 s. 3-4). Utskottet avstyrkte motionen och anförde bl, a. att det måste förutsättas att man inom odontologin gör vad som är möjligt för att klarlägga amalgamets eventuella skadeverkningar och för att få fram fullgoda alternativa tandlagningsmateri- 16 al.Utskottet hänvisade också till en i betänkande SoU 1984/85:12 om SoU1985/86:18 tandvårdslag m. m. lämnad redogörelse för bl. a. socialstyrelsensovannämnda utredningsuppdrag samt för andra initiativ som tagits och somenligt utskottet var ägnade att bringa problemen med tandlagningsmaterial ochoral galvanism närmare sin lösning. Frågor om vården vid oral galvanism, användning av amalgamm. m. har behandlats av utskottet i betänkande SoU 1985/86:16, vartillhänvisas för en redovisning av olika åtgärder på området. Utskottetkonstaterade då att ytterligare ett flertal initiativ tagits under senaste tid.Det är viktigt att ansträngningarna fortsätter för att bringa frågan omverkningar av amalgam närmare sin lösning, anförde utskottet. Utskottetunderströk också vikten av att patienter som säger sig lida av oral galvanismoch känner oro inför amalgam och kvicksilvrets skadeverkningar verkligen tas påallvar. Dessa patienter måste enligt utskottet beredas en adekvat vård och börfå möjlighet till behandling av personal med erfarenhet av sådana frågor. Regeringen uppdrog åt attutreda vissa frågor rörande tandersättningsmaterial. skulleockså ange ytterligare behov av forskning och annan kunskapsutveckling ommaterialens lokala och generella biverkningar. Utredningsuppdraget är nu avslutat och redovisas i enrapport (Ds S 1986:2) Kontroll och tillsyn av dentala material. I rapportenföreslås bl. a. att ett produktregister för dentala material inrättas och attdetta lokaliseras till . När det gäller forskning framhålls irapporten att forskning rörande biologiska effekter av icke metalliska dentalamaterial är angelägen. Större uppmärksamhet bör därvid ägnas plastbaseradetandfyllningsmaterial, eftersom dessa material, enligt rapporten, utgörpotentiella alternativ till dentala amalgam. I detta sammanhang kan nämnas att det enligt uppgifter iLäkartidningen nr 11 1986 vid i , ,pågår forskning kring ett s. k. biokompatibelt material, lämpligt förtandfyllning och benimplantat. Finmalet bildar med vatten cement somstelnar pä omkring en kvart. Det kan appliceras i form av en pasta eller somett täckande lager och bearbetas efter härdning. Upptäckten har patenterats iUSA, och kliniska studier pågår. med förslag till bl.