bet · G901UbU15 · 1985-12-31 00:00:00 — om anslag till svensk undervisning i utlandet, m.m. (prop.1985/86:100) UbU 1985/86:15 I detta betänkande behandlas förslag som regeringenförelagt 'i proposition 1985/86:100 bilaga 10() under punkterna B 13 Bidrag till svenskundervisning i utlandet m. m., B 14. Sameskolor B 15. Specialskolan m.m.:Utbildningskostnader, B 16. Specialskolan m. m.: Utrustning m. m., B 17. Bidragtill driften av särskolor m. m. och B 18. Kostnader för viss personal vidstatliga realskolor jämte motioner. Bidrag till svensk undervisning i Utlandet m. m. Regeringen har under punkt B 13 (s. 104-106) föreslagitriksdagen 1. att godkännavad som i propositionen har förordats om förlängning av försöksverksamheten vidinternationell skola, 2. att till Bidragtill svensk undervisning i utlandet m. m. för /87 anvisa ettförslagsanslag av . 1985/86:Ub213 av "m. fl. (fp) vari -såvitt nu är i fråga -yrkas 11. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad i motionen anförts om en skyndsam översyn av statsbidragen tilllärarlöner vid utlandsskolorna.. 1985/86:Ub272 av m.fl. (vpk) vari-såvitt nuärifråga-yrkas 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om översyn av bidrag till svensk undervisning i utlandet. 1985/86:Ub303 av () och () vari yrkas att hos regeringen begär en total översyn avstatsbidragen till svensk undervisning utomlands. Statsunderstödd svensk undervisning i utlandet anordnas ifyra former, nämligen utlandsskola, korrespondensundervisning, kompletterandesvensk undervisning och undervisning vid internationell skola. \ 1985186.14 saml. enligtförordningen (1978:591) om statsbidrag till svensk undervisning i UbU1985/86:15 utlandet.Till huvudmannen för utlandsskola utgår bidrag för lärarlöner och för del avlokalkostnader samt ett särskilt driftbidrag. former avsvensk undervisning i utlandet utgår bidrag huvudsakligen till En försöksverksamhet t. o.m. /86 medundervisning i ämnet Swedish Culture vid internationell skola föreslås ibudgetpropositionen få utsträckas till att omfatta även /87.Utskottet har ingen erinran mot förslaget. Utskottet har inte heller något att erinra motmedelsberäkningen under anslaget och tillstyrker att de av regeringen begärdamedlen beviljas. Statsbidraget till kostnaderna för löner till lärare vidsvensk undervisning i utlandet utbetalas i svensk valuta. Avbudgetpropositionen framgår att Svenska utlandsskolors förening och i skrivelser påtalat att statsbidraget urholkats undersenare år, bl. a. till följd av devalveringar av den svenska kronan. Det haranförts att statsbidraget bör utgå efter levnadskostnadsnivån i resp. land.Vidare har () redovisat att man gjort en kartläggning avutlandsundervisningen samt föreslagit en höjning av schablonbeloppen förstatsbidrag till lärares flyttningskostnader. Föredragande statsrådet anger i sammanhanget att han anseratt bestämmelserna bör ses över med hänsyn till den betydelse tillgången tillsvensk undervisning i utlandet i vissa fall har, bl. a. för svenskaexportföretag. Han avser att senare föreslå regeringen att ge SÖ i uppdrag attgöra en sådan översyn. I tremotioner tas upp frågor som rör den aviserade översynen. Enligt motion 1985/86:Ub213 (fp) yrkande 11 bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna att SÖ nu bör få i uppdrag att skyndsamt göra en översyn av statsbidragen till lärarlöner vid utlandsskolorna. I motion 1985/86:Ub303 (fp) begärs en total översyn av statsbidragen till svensk undervisning utomlands. Motionärerna hänvisar bl.a. till uppgifter från Svenska utlandsskolors förening och nämner att mindre än hälften av utlandsskolornas hela budget täcks av statsbidrag. Resterande kostnader måste därför betalas genom terminsavgifter och av huvudmännen. 1 motion 1985/86:Ub272 (vpk) yrkande 10 uttalas att bestämmelserna bör ses över men inte med angiven motivering. Motionärerna delar inte uppfattningen att statsbidrag till skolor i utlandet kan motiveras av t. ex. svenska företags utlandsinvesteringar. Enligt deras uppfattning bör statsbidragen främst v kopplassamman med sådan undervisning som föranleds av samhälleliga åtaganden i andraländer. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. Enligt vad utskottet inhämtat om den aviserade översynenav bidragsbestämmelserna skall SÖ:s uppdrag vara fullgjort senast den I mars1987. Utskottet har vidare erfarit att de tidigare nämnda skrivelserna iärendet kommer att fogas till översynsuppdraget. Utskottet utgår från att deproblem som angetts i skrivelserna och som iakttagits vid SÖ:s kartläggning m.m. av utlandsundervisningen blir behandlade i översynen. avstyrkerutskottet motionerna 1985/86:Ub213 yrkande 11 och Ub303. UbU 1985/86:15 Vad därefter gäller den i motion 1985/86:Ub272 yrkande 10kritiserade motiveringen för översynen vill utskottet erinra omstatsbidragsförordningens bestämmelser om elevers behörighet till svenskundervisning i utlandet (jfr. 1977/78:100, UbU 1977/78:18, rskr.1977/78:205). Enligt dessa bestämmelser skall statsbidrag utgå endast för deelever för vilka gäller att åtminstone en av föräldrarna är svensk medborgareoch att åtminstone en av dem vistas i utlandet på grund av tjänstgöring vidsvensk myndighet eller organisation, tjänstgöring vid internationellorganisation, tjänstgöring i företag med nära anknytning till , studiereller forskning för vilka studiemedel, stipendier eller lön utgår, kulturarbetepå vilket vederbörandes huvudsakliga försörjning beror eller verksamhet iutlandet som i övrigt bedöms väsentlig för det svenska samhället. Utskottet, som anser att tidigare beslut omelevers behörighet till svensk undervisning i utlandet bör ligga fast,avstyrker bifall till motion 1985/86:Ub272 yrkande 10. Åberopande det anförda hemställer utskottet 1. beträffande förlängning av försöksverksamhetenvid internationell skola attriksdagen godkänner vad som förordats i proposition 1985/86:100, attriksdagen till Bidrag till svensk utidervisning i utlandet m. m. för budgetåret1986/87 anvisar ett förslagsanslag av , 3. beträffande översyn av statsbidragen tillsvensk undervisning i utlandet attriksdagen avslår mofionerna 1985/86:Ub213 yrkande 11, 1985/ 86:Ub303 och1985/86:Ub272 yrkande 10. Regeringen har under punkt B 14 (s. 107-111) dels berettriksdagen tillfälle 1. att ta del av vad som i proposifionen anförts omförsöksverksamhet med sameskola i , 2. att till Sameskolor för /87 anvisa ettförslagsanslag av . 1985/86:Ub221 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omfortsatt undervisning vid sameskolan i . utskottet UbU 1985/86:15 Sameskolor finns i , , ,, , och Ange. Innevarande läsår förekommerundervisning i årskurserna 1-6. Vid sameskolan i är driften nedlagd. Istället pågår försöksverksamhet med integrerad samisk undervisning vidgrundskolan i . Samisk högstadieundervisning förekommer i därden samordnas på försök med högstadium i kommunen. I på försök. I budgetpropositionen anförs att försöksverksamheten medsameskola i igångsattes trots att elevantalet inteuppgick till föreskrivet antal om minst tolv elever i årskurserna 1-3.Regeringen beslutade senare att verksamheten ändå fick genomföras. förordar nu att sameskolan i under /87 fåromfatta årskurserna 1-4 förutsatt att elevantalet blir tillräckligt. Hanberäknar kostnadsökningen för utbyggnaden av verksamheten till . Utskottet föreslår att utan erinran lägger tillhandlingarna vad föredragande statsrådet anfört om försöksverksamhet medsameskola i . Sameskolan i är den enda skolan på orten.Samtliga skolbarn bosatta i går i sameskolan. Innevarande läsårfinns fjorton elever vid skolan. Flertalet av dessa elever har befriats frånundervisning i samiska. Den närmast belägna är i med ett tjugutal elever, varav de flesta är barn tillsamer. Avståndet mellan och är . () har - i enlighet med ett avsameskolstyrelsens två alternativa förslag- föreslagit att sameskolan iLannavaara skall läggas ned fr. o. m. /87 samt attförsöksverksamhet med integrerad samisk undervisning anordnas vid iÖvre Soppero. Föredragande statsrådet delar SÖ:s uppfattning. Skolans eleverkan i fortsättningen enligt hans åsikt förväntas få sin undervisning vid Kirunakommuns grundskola i , om de inte väljer att gå i annan sameskola.Statsrådet avser att senare föreslå regeringen att uppdra åt statensförhandlingsnämnd att träffa avtal med kommun om sameundervisning vidgrundskolan i . En fortsatt undervisning vid sameskolan i i motion 1985/86:Ub221 (c). Motionären anför bl.a. att befolkningen iLannavaara, en av landets nordligaste byar, genom en rad initiativ på senare århar lyckats skapa en positiv utveckling av orten. Få åtgärder är, enligtmotionen, så ägnade att definitivt skada möjligheterna fill återhämtning iglesbygdsområden som nedläggning av skolenheter. Befolkningen vill, anges det,att skolan skall behållas och att därefter en förnyadbedömning görs. Motionären anser att kultur-, utbildnings- ochglesbygdspolitiska skäl talar för att befolkningens önskemål bör tillgodoses. Utskottet noterar att sameskolstyrelsen ianslagsframställningen uttalat att en med samordnadsameundervisning i - Soppe-roområdet kan bedrivas enligt tvåalternativ, antingen i eller i både och Lannavaara.Enligt styrelsen ankommer det på Kirunakommun som föreslås bli huvudman för verksamheten att efter UbU 1985/86:15 samråd medsameskolstyrelsen och sameföräldrarna fastställa organisa- I dagens läge synes enligt utskottets mening mycket talaför att sameskolan i läggs ned . Själva beslutet omnedläggning bör dock anstå, så att lokala och regionala skolmyndigheter ännu engång får överväga om det är möjligt att, i enlighet med ett avsameskolstyrelsens förslag, anordna grundskoleundervisning med samiska inslag iLannavaara. Om så blir fallet bör regeringen uppdra åt statensförhandlingsnämnd att träffa erforderligt avtal med kommun beträffandesådan sameundervisning. Utskottets ställningstagande innebär att medel försameskolan i måste beräknas för /87. Motmedelsberäkningen i övrigt har utskottet inget att erinra. Åberopande det anförda hemställer utskottet 1. beträffandeförsöksverksamhet med sameskola i attriksdagen utan erinran lägger till handlingarna vad som anförts i proposition1985/86:100, attriksdagen till Sameskolor med anledning av proposition 1985/ 86:100 och motion1985/86:Ub221 för /87 anvisar ett förslagsanslag av 14 985 000kr. samt som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört omsameundervisning m. m. i . Specialskolan m. m.: Utbildningskostnader Regeringen har under punkt B 15 (s. 111-115) föreslagitriksdagen att 1. godkänna vadsom i propositionen har förordats om förlängning av bestämmelserna om beräkningav lärarresurser, 2. fillSpecialskolan m.m.: Utbildningskostnader för /87 anvisa ettförslagsanslag av . 1985/86:Ub273 av m. fl. (vpk) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ett resurscentrum för elever med rörelsehinder vid . Bland de riksrekryterande specialskolorna fungerar som ettspecialpedago-giskt resurscentrum Tomtebodaskolan i för synskadade,i för synskadade elever med allvariigare tilläggshandikapp,Åsbacka-skolan i för hörselskadade elever med ytterligare handikapp ochHällsboskolan i för barn med tal- och språkstörningar. Till dessa resurscentrakan föräldrar, lärare och elever vända sig för att få råd och hjälp. och ditkan man komma under för information, UbU 1985/86:15diagnostisering eller träning. I motion 1985/86:Ub273 (vpk) framhålls att BräckeÖstergård i , om statliga medel tillfördes, skulle kunna fungera somresurscentrum för elever med rörelsehinder på motsvarande sätt som t. ex.Tomtebodaskolan gör för de synskadade. Särskilt hänvisar motionärerna tillmöjligheten till fortbildning där av lärare som undervisar rörelsehindradeelever i . Utskottet vill med anledning av motionen erinra om atttraditionen i fråga om undervisning av rörelsehindrade elever är en annan änden för syn- och hörselskadade elever. För de rörelsehindrade barnen finns intenågon statlig specialskola. Dessa barn fick tidigare sin undervisning vid olikaregionala institutioner inom sjukvårdsområdet. undervisas de antingenintegrerade i vanliga klasser eller i specialklasser inom det allmänna skolväsendet. Enligt vad utskottet inhämtat fungerar iGöteborg som västra sjukvårdsregionens av barn ochungdomar med rörelsehinder. Huvudman för är stiftelsen . Enligt avtal mellan stiftelsen och sjukvårdshuvudmännen i regionenerhåller stiftelsen av dessa full kostnadstäckning för verksamheten. Frågan om bl. a. Östergårds framtida rollbehandlades av integra-fionsutredningen i dess slutbetänkande (SOU 1982:19).Föredragande statsrådet anförde i proposition 1983/84:27 om åtgärder för elevermed handikapp i det allmänna skolväsendet m. m. att han delade utredningensuppfattning att det kunnande som finns vid institutioner av detta slag bordetas till vara i större utsträckning . Statsrådet betonade i sammanhangetvikten av ett samarbete mellan länsskolnämndernas konsulenter förrörelsehindrade elever () och sakkunniga på institutionerna,framför allt vad gäller information i båda riktningar om forskning ochmetodutveckling. Vad statsrådet anfört föranledde ingen erinran från utskofiet(UbU 1983/84:8). Det kan tilläggas att antalet RH-konsulenter enligt förslag ibudgetpropositionen under anslaget B 2. Länsskolnämnderna ökas från 17 till 20. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifalltill motion 1985/86:Ub273. Regeringen förordar fortsatt försöksverksamhet /87 i fråga om tilldelning av lärarresurser vid specialskolan m.m. Utskottet har inte något att invända däremot eller mot vad som i övrigtanförts under förevarande anslagsrubrik och föreslår att anvisarbegärda medel. 1. beträffande resurscentrum vid Östergårdför elever med rörelsehinder attriksdagen avslår motion 1985/86:Ub273, 2. beträffande förlängning av bestämmelserna omberäkning av lärarresurser attriksdagen godkänner vad som har förordats i proposifion 1985/ 86:100, 3.beträffande anslagsbeloppet UbU 1985/86:15 attriksdagen till Specialskolan tn. : Utbildningskostnader för budgetåret1986/87 anvisar ett förslagsanslag av . Specialskolan m. m.: Utrustning m. m. Utskottet fillstyrker regeringens förslag under punkt B 16(s. 115-116) och hemställer att till Specialskolan tn. m.: Utrusttiing m. m.för /87 anvisar ett reservationsanslag av . Bidrag till driften av särskolor m. m. Regeringen har under punkt B 17 (s. 116-120) föreslagitriksdagen att 1. godkänna vad som i propositionen har förordats omändrat resurstilldel ningssystem för särskolan, 2. godkänna vad som i propositionenhar förordats om bidrag till lokal skolutveckling, 3. godkänna vad som i propositionenhar förordats om ändrade utbetalningsregler för bidrag till driften avsärskolan, 4. fill Bidrag till driften avsärskolor m. m. för /87 anvisa ett förslagsanslag av 611 273 000kr. 1985/86:Ub274 av (vpk) och (vpk)vari yrkas att hos regeringen hemställer om en plan för snabbastmöjliga utbyggnad av pedagogiskt stöd till vissa handikappade. 1985/86:Ub297 av (c) vari yrkas attriksdagen uttalar att inga undantag får göras i utvecklingsstördas rätt tillundervisning. 1985/86:Ub818 av m. fl. (fp) vari - medhänvisning till vad som anförts i den till socialförsäkringsutskottetremitterade motionen 1985/86:Sf 283 - såvitt nu är i ftåga yrkas 1. att beslutar att som sinmening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring i skollagensom ger psykiskt utvecklingsstörda rätt att fullfölja en påbörjadyrkesutbildning även efter , 2. att beslutar att som sinmening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om skolöverstyrelsenstillsynsansvar för särskolan. Medel under anslaget Bidrag till driften av särskolor m.m. har tidigare beräknats under femte huvudtiteln. Det fulla ansvaret inom regeringskanslietför särskolan förs över från tillutbildningsdepartementet, varför anslaget för nästa budgetår tas upp underåttonde huvudtiteln. Enligt beslut (prop. 1984/85:176, SoU1984/85:27, rskr. 1984/ UbU 1985/86:15 85:386) skall förskolan fr. o. m. den1 inte längre ingå i särskolan. Under förevarande anslag beräknasdärför inga medel till lönekostnader för tjänster som lärare påförskolestadiet. Medel för dessa tjänster beräknas även för nästa budgetårunder femte huvudtiteln. I budgetpropositionen förordas att ett nyttstatsbidragssystem införs för särskolan fr. o.m. /87.Resurstilldelningssystemet föreslås vara elevbaserat. Bidraget består avgrundresurs och tilläggsresurs för speciella verksamheter samt en avlänsskolnämnden behovsprövad kompletteringsresurs. Även kommun, enskild,förening eller stiftelse bör kunna få statsbidrag om särskilda skäl föreligger. Enligt föredragande statsrådet bör särskilt bidrag fr. o.m. nästa budgetår utgå till lokal skolutveckling i likhet med vad som gällerför bl. Statsrådet förordar att bidraget beräknas till 2,24 %av lönebidraget. Föredragande statsrådet erinrar om att statsbidraget tillsärskolan utbetalas i form av förskott och slutreglering. Förskottet betalasut under det redovisningsår för vilket bidrag utgår. Ienlighet med vad som gäller för statsbidrag till förordas nu attutbetalningsreglerna ändras så att bidrag i form av förskott betalas utmånadsvis t. o. m. juni, vilket får till följd minskaderänteutgifter för staten. Statsrådet beräknar de minskade ränteutgifterna tillca 12 milj.kr. för /87. Utskottet tillstyrker vad föredragande statsrådet förordatom ändrat resursfilldelningssystem för särskolan, bidrag till lokalskolutveckling och ändrade utbetalningsregler för bidrag till driften avsärskolan. Regeringen beräknar under anslaget ett sammanlagt medelsbehovför /87 om . Utskottet har inte något att invändamot den i budgetpropositionen redovisade medelsberäkningen och föreslår attriksdagen anvisar begärda medel. I motion 1985/86:Ub274 (vpk) föreslås att hosregeringen hemställer om en plan för snabbast möjliga utbyggnad av pedagogisktstöd all vissa handikappade. Enligt motionen avses särskilt utvecklingsstördabarn med tilläggshandikapp som undervisas i särskolan i stället för ispecialskolor för flerhandikappade. Motionärerna anför att den nuvarandestödorganisationen i flertalet fall inte gäller för utvecklingsstörda. Utskottet vill mot bakgrund av motionsyrkandet peka påföljande förhållanden. För regional samverkan i fråga om undervisning för elevermed handikapp är landet indelat i fem planeringsregioner med , ,, och som huvudorter. I varje region finns det en planeringsberedning,som är knuten till den länsskolnämnd som finns på regionens huvudort.Planeringsberedningen har till uppgift att samordna insatserna i regionen för iförsta hand elever med handikapp i , sameskolan, specialskolan ochgymnasieskolan. Beredningen skall planera så att befintliga resurser utnyttjaspå bästa möjhga sätt. antog en ny lag om särskilda omsorgerom psykiskt utveckhngsstörda m. fl. som skall träda i kraft (prop. 1984/85:176,SoU 1984/85:27, rskr. 1984/85:386). I samband därmed besluta- UbU 1985/86:15des att även insatser för flerhandikappade elever i särskolan skall ingå iarbetsområdet för planeringsberedningarna. Fr. o. m. /87 skall tio lärartjänster förundervisning av blinda resp. döva psykiskt utvecklingsstörda, som finns ilandstingskommunerna och för vilka statsbidrag utgår, föras över till delänsskolnämnder där planeringsberedningar är inrättade. Medel för dessatjänster har i budgetpropositionen beräknats under anslaget B 2.Länsskolnämnderna. Med hänvisning till vad som redovisats föreslår utskottetatt avslår motion 1985/86:Ub274. Frågan om utvecklingsstördas rätt tdl undervisning tas uppi två motioner. Enligt motion 1985/86:Ub297 (c) bör uttala att ingaundantag får göras i denna rätt. I motion 1985/86;Ub818 (fp) yrkande 2 (medmotivering i motion 1985/86:Sf283) begärs ett uttalande om skolöverstyrelsenstillsynsansvar för särskolan. I båda motionerna anförs att det inträffat attutvecklingsstörda elever inte fått undervisning i särskola under en längre tidpå grund av brist på elevassistenter. Utskottet har tidigare, nämligen vid sin behandling avförslag till ny skollag (UbU 1985/86:6), med godkännandeavstyrkt motionsyrkanden av detta slag. Utskottet slog då fast att iskolhuvudmans skyldighet att anordna särskola för barn och ungdom, som inte kangå i och gymnasieskolan därför att de är psykisktutvecklingsstörda, ligger också en skyldighet att ge den omvårdnad som behövsför att eleverna skall kunna tillgodogöra sig utbildningen. Vidare erinradeutskottet om att skollagens bestämmelser om utbildningen kompletteras avbestämmelserna i lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykisktutvecklingsstörda m. fl. Enligt utskottets mening motsvaras skolhuvudmansskyldighet att anordna särskola av en självklar rätt för den utvecklingsstördeatt erhålla undervisning. Att har tillsynen över särskolanstadgas i skollagen. Utskottet förutsätter att bestämmelserna i skollag och omsorgslagföljs. Något särskilt uttalande från anser utskottet inte varapåkallat. bör sålunda avslå motionerna 1985/86:Ub297 och1985/86:Ub818 yrkande 2. I mofion 1985/86:Ub818 (fp) yrkande 1 begärs att skollagenändras så att psykiskt utvecklingsstörda får rätt att fullfölja en påbörjadyrkesutbildning även efter . Motiveringen till yrkandet finns imotion 1985/ 86:Sf283. Motionärerna anför att utvecklingsstörda ungdomar enligtden beslutade skollagen får rätt till utbildning intill utgången avvårterminen det kalenderår de fyller . Om det behövs för att slutföra endessförinnan påbörjad utbildning skall de beredas möjlighet att fortsätta till23 års ålder. De nya bestämmelserna innebär, hävdar motionärerna, en försämringi förhållande fill de nu gällande. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandet anföra följande. De i motionen åsyftade bestämmelserna återfinns i 3 kap.19 § i den nya skollagen som träder i kraft . Motsvarandebestämmelser i nu gällande omsorgslag lyder att psykiskt utvecklingsstörd ärsärskolpliktig längst till och med vårterminen det kalenderår då han fyller 21år. synnerligaskäl föreligger, kan särskolplikten förlängas till och med vårtermi- UbU1985/86:15 nen det kalenderår, då han fyller . I proposition 1985/86:10 om ny skollag m.m. uttaladeföredragande statsrådet att en skolpliktstid som sträcker sig in i vuxen ålderär betänklig från principiell synpunkt. Fortsatt skolgång efter 17 år-ipraktiken normalt i yrkessärskolan - bör kunna vara frivillig, onfi denutformas som en ovillkorlig rätt att få utbildning i en omfattning som svararmot den skolpliktstid som gäller . Beträffande vuxenutbildning för utvecklingsstörda villutskottet erinra om att denna fråga berördes i proposition 1984/85:176 medförslag till ny omsorgslag. Socialministern uttalade uppfattningen att enkompetensinrik-tad vuxenutbildning, motsvarande särskolan, bör utvecklas genomformali-sering av den försöksvis bedrivna vuxensärskolan (särvux) som skolform.Syftet bör vara att särvux skall komma i nivå med vad som genom bl. a. komvuxoch grundvux står till förfogande för övriga i samhället. Behovet av sådanutbildning är stort och kommer att förstärkas i och med sänkningen av den övreåldersgränsen för skolplikten. Det finns enstaka ungdomar som inte tar tillvara sin rätt till utbildning upp till normalt men längre upp iåren ångrar att de inte gjorde detta. I budgetpropositionen har under femte huvudtiteln punktenG 3 anmälts att regeringen givit i uppdrag att utredaformerna för särvux och att föreslå finansiering av densamma. Uppdraget skallredovisas före utgången av . Utskottet föreslår med hänvisning till vad som anförts attriksdagen avslår mofion 1985/86:Ub818 yrkande 1. Åberopande det anförda hemställer utskottet 1. beträffandeändrat resurstilldelningssystem för särskolan attriksdagen godkänner vad som förordats i proposition 1985/86:100, 2. beträffandebidrag till lokal skolutveckling attriksdagen godkänner vad som förordats i proposition 1985/86:100, 3. beträffande ändrade utbetalningsregler förbidrag till driften av särskolan attriksdagen godkänner vad som förordats i proposition 1985/86:100,