bet · G901FiU10 · 1985-12-31 00:00:00 — a. omprioriteringar inom en sammanlagd ram av 75 milj. kr. Slufligen kan vid Sin prövning av regeringens budgetförslag anvisa ytterligare medel för särskilt angelägna behov. Enligt utskottets mening bör inte genomsärskilda uttalanden FiU 1985/86:10 detaljreglera verksamhetsformerna för dekommittéer som arbetar under regeringen. Eftersom har godamöjligheter att utöva sitt inflytande på annat sätt är det enligt utskottetsmening inte påkallat med något initiativ av den innebörd motionärernaefterlyser. Med hänvisning härfill avstyrker utskottet motion Fi220. I motion Fi706 av Margö m. fl. (vpk) begärsatt man skall utreda förutsättningarna för nya former för finansiering avsamhällets sjukvård. Enligt motionärerna finns det stora eftersatta behov inomsjukvården. Avgifterna börjar bli så höga att det finns risk för attenskilda drar sig för att söka vård. I många landsting är det även politisktomöjligt att höja skatten ytterligare. En väg att öka inkomsterna till sjukvård - utan skatte-och avgiftshöjningar för den enskilde är enligt mofionärerna att låtaverksamheter som uppenbarligen förorsakar ökade sjukvårdskostnader svara för endel av finansieringen. Sålunda anser motionärerna att det med hänsyn till destora kostnader som alkoholen förorsakar sjukvården är rimligt att hälften avalkoholskatten tillförs landsfingen. Sjukvårdens kostnader för trafikolyckorbör på motsvarande sätt delvis finansieras av bilismen. Likaså bör en del avtobaksskatten tillföras sjukvården. Motionärerna diskuterar också om inte engenerell sjukvårdsavgift bör påföras företagen för att bestrida sjukvårdenskostnader för arbetsskador. Såvitt utskottet kan finna anser motionärerna att en delav de inkomster som flyter in i form av statliga skatter och avgifter skallspecialdesfineras till sjukvården. Utskottet vill med anledning härav erinra omatt en bärande tanke i statsbudgetens uppbyggnad är attspecialdesfination av statliga inkomster fill bestämt ändamål inte börförekomma. har vid upprepade fillfällen ställt sig bakom dennaprincip. Något skäl att frångå denna princip i den av motionärernaaktualiserade frågan föreligger enligt utskottets mening inte. Utskottetavstyrker därför mofion Fi706. Den kraffiga ökningen av den kommunalakonsumtionsfillväxten med bromsades upp i börjanav . har konsumtionen ökat med mellan 2och . Den ökade med 2,, och den underliggande volymökningenår 1985 (exkl.sysselsättningsbefrämjande åtgärder) beräknas 2,. I finansplanen förutses den kommunala konsumfionen öka med 2,. Den finansiella situafionen i kommunsektorn har varit godunder . Det finansiella sparandet har varit positivt sedan1978 (med undantag för då sparandet var svagt negativt). Utfallet föråren 1983 och 1984 blev mer posifivt än som fidigare beräknats. Även för åren1985 och 1986 visarkalkylerna på ett fortsatt finansiellt överskott för kommunsektorn som helhet. Det s. k. finansieringskapitalet, dvs. kommunernas samlade likvida medel, uppgick till nästan . detta svarade primärkommunerna för och FiU1985/86:10 landstingen för . Den finansiellasituationen i kommunsektorn kan sammanfattningsvis beskrivas som god. Det bördock noteras att skillnaderna är stora mellan enskilda kommuner och landsting. För att motverka likviditetsökningen i den svenskaekonomin ålades kommunerna, liksom de större företagen, både och år1985 att avsätta vissa andelar av lönesumman på räntelösa konton i riksbankenvid vissa tillfällen . Kommunerna hade ca innestående hos . Föratt underlätta för kommuner och landsting med en ansträngd Hkviditet betalades,, tillbaka 325 milj. kr. av innestående medel. Underbörjan av beräknas kommunerna sätta in ytterligare drygt 4 miljarderkronor på dessa konton. beräknas kommunsektorns inkomster öka med8,. Skatteinkomsterna ökar trots att medelutdebiteringen för förstagången sänks något. Ökningen hänger samman med de kraffiga löneökningarna år1984 som genom eftersläpningarna av kommunalskatteutbetalningarna påverkarinkomsterna . Statsbidragen förutsätts öka med 3,, vilket är enväsentligt lägre ökningstakt än under de närmast föregående åren. Flertaletspecialbidrag är nominellt oförändrade. I statsbidragen ingår även 1,6miljarder kronor som kompensation för bortfallet av skatteinkomster frånjuridiska personer. De totala utgifterna beräknas öka i ungefär sammatakt som inkomsterna, . I utgifterna ingår den skatteutjämningsavgift(per skattekrona) på som skall finansiera ökningenav skatteutjämningsbidragen . Det finansiella sparandet i kommunsektorn förutsesförbättras ytterligare från ca till ca 2,3miljarder kronor . I samband med att behandladepropositionen om riktlinjer för den ekonomiska polifiken på medellång sikt(prop. 1984/85:40) och tog ställning till långtidsutredningen uttalade sigutskottet och för en utveckling där den offentliga konsumfionen måstehållas fillbaka fill förmån för den privata konsumtionen (FiU 1984/85:6). I detalternafiv som utskottet och förordade tänktes den offentligakonsumtionen öka . Därvid antogs den kommunala konsumtionen ökamed medan den stafliga konsumtionen minskade. I finansplanen konstateras att en snabbare kommunalexpansion än den som förordat skulle leda till en skärpt konfliktmellan löntagarna och den offentliga sektorn om det realekonomiska utrymmet. mån denna konflikt tar sig formen av en ökning av inflationstakten skullekonkurrenskraft, produktion och sysselsättning komma att hotas. Det betonas vidare i finansplanen att även med enutveckling som ansluter till de riktlinjer antagit för den ekonomiskapolifiken kan den kommunala konsumtionen fortsätta att expandera. Detta måsteske i en lägre takt än . Ökningen av kommunernas inkomster kan FiU 1985/86'10beräknas med relativt god säkerhet. Den bygger på tillväxten fidigare. Inkomsterna förutses öka med . Om man för de kommunala utgifterna antar att löne- ochprisutvecklingen stannar vid 5 resp. och utgår från enkonsumtionsutveckling som överensstämmer med de av godtagnariktlinjerna, dvs. , så kommer det finansiella sparandet att förbättrasytterligare . Utskottet delar mot bakgrund härav den uppfattning somförs fram i finansplanen att det inte är rimligt att kommunerna långsiktigtskall öka sina finansiella fillgångar kraftigt som staten tvingas ökasina skulder. Om inte åtgärder vidtas för att dämpa kommunernas inkomstfillväxtfinns också risk att den finansiella situafionen i kommunsektorn utvecklas påett sätt som inte tillräckligt medverkar till att hålla volym- ochkostnadstillväxten inom de ramar som är förenligt med en fortsatt utvecklingmot samhällsekonomisk balans. I budgetförslaget föreslår regeringen sålunda en vissneddragning resp. avveckling av en del bidrag till kommunerna som nufinansieras från statsbudgeten. De åtgärder som föreslås gäller bl. a. skolansområde där bidragsnivån för bidragen till lärarlöner föreslås bli sänkt med 3procentenheter. Stimulansbidraget till utbyggnaden av barntandvården föreslåsbli avvecklat fr. o.m. Därtill kommer vissa ytterligareförslag till neddragningar när det gäller statsbidrag fill vägar,kollekfivtrafik m.m. Sammantaget uppgår neddragningarna av despecialdesfinerade kommuntransfereringarna fill ca år1987. Dessutom pågår ett arbete med att bryta automatiken i bidragssystemen.Regeringen avser att återkomma med förslag om vilka ytterligareåtgärder som bör vidtas i syfte att få en samhällsekonomisktacceptabel utveckling i den kommunala sektorn och för att stärkastatsfinanserna. Då kommer ett mer aktuellt underlag om utvecklingen denärmaste åren att föreligga såväl vad avser kommunsektorn som samhällsekonominsom helhet. Omfattningen av de åtgärder som behöver vidtas bör enligtregeringens mening avvägas mot kommunsektorns ekonomiska situafion, så att dekan ske inom ramen för ett i stort sett oförändrat skattetryck. Åtgärderna börleda till att den kommunala verksamheten utvecklas inom det givnasamhällsekonomiska utrymmet. En akfiv omprövning och effektivisering avbefintliga verksamheter kombinerat med en minskad statlig styrning, som gerkommunerna möjlighet att lättare anpassa sina verksamheter fill lokalaförhållanden, bör också medverka till detta. För att kunna stödja de kommunersom har en besvärlig ekonomisk situation kommer förslag att läggas som innebäratt medelsramen för extra skatteutjämningsbidrag höjs. De åtgärder av större betydelse som tas upp ibudgetförslaget liksom de som kommer att föreslås avserår 1987. Kommunerna får därmed goda möjligheter att beakta dessa i sittnormala budgetarbete och då effekfivt genomföra förändringar i sinaverksamheter. I motion Fi217 (c) delar man regeringens uppfattning attden kommunala sektorns totala överskott bör begränsas. I motion Fi2I3 (m)anförs också att denfinansiellt mycket starka situationen innebär stora risker för att den FiU1985/86:10 kommunala volymexpansionen blir ännu kraftigare än vad somprognostiserats. Att minska kommunernas volymökning är enligt motionärernaangeläget inte minst för att det därigenom skapas utrymme för en ökning av reallönerna.I motion Fi219 (fp) anförs även att man nu bör lägga fast de ekonomiskaförutsättningarna för kommuner och landsting för att inte försvåra derasplanering för . Vad gäller omfattningen av de begränsningar som bör görasanser man i motion Fi219 (fp) att de bör uppgå fill ca . Debör ske genom att kompensationen för den slopade kommunalbeskattningen avjuridiska personer tas bort och genom att skatteutjämningsavgiften höjs. Dennaminskning av kommunernas resurser innebär att den kommunala expansionen underår 1987 begränsas till vad som är nödvändigt för att hålla oförändrad standardmed hänsyn tagen till befolkningsförändringar. Det bör också noteras att imotion So603 (fp) om familjepolitiken föreslås en sänkning av det kommunalagrundavdraget från . för attfinansiera familjepolitiska åtgärder. Motionärernas avsikt är dock inte atttillföra kommunsektorn denna förstärkning av skatteunderlaget. I mofion Fi213 (m) anförs att statsbidragen tillkommunerna kan reduceras med utan att kommunernas mycketgoda finansiella situation försämras. En förutsättning härför är attkonsumtionsvolymen hålls oförändrad . Motionärerna accepterar ca 1,6miljarder kronor av de nedskärningar som föreslås i budgetpropositionen.Därtill föreslås ytterligare minskningar av olika statsbidrag på tillsammans5,. Dessa nedskärningar gör, enligt motionärerna, det möjligtatt avskaffa den skatteutjämningsavgift på skatteunderlaget (perskattekrona) som infördes . Nettoeffekten blir därmed ca 4 miljarderkronor utöver de nedskärningar som man godtagit av regeringens förslag. I motion Fi217 (c) accepteras huvuddelen (1,6 miljarderkronor) av regeringens förslag till nedskärningar. Därtill föreslås vissaytterligare nedskärningar av statsbidrag med ca 1,8 miljarder. I enskattemotion av samma motionärer föreslås att det kommunala grundavdraget höjsmed . Detta reducerar det kommunala skatteunderlaget och påverkarutbetalningarna av kommunalskatt . Hur kostnaden för denna skattesänkning(2,) slutligt bör fördelas avser motionärerna att precisera isamband med vårens kommunalekonomiska proposition. Under behandlingen iutskottet av denna motion har företrädarna för förklarat attavsikten med förslagen är att av förändringarna i det kommunalaskatteunderlaget - höjningen av grundavdraget med . och sänkningen avschablonavdraget med . skall den förstnämnda få återverkningar påutbetalningen av kommunalskattemedel , istället för enligtgällande utbetalningsrutiner. Den sammanlagda nedskärningen för kommunsektornsinkomster skulle därmed uppgå fill . Motionärerna föreslåremellertid redan nu en ökad ram för skatteutjämningsbidragen med 1 miljardkronor. Utskottet konstaterar att, frånsett vad som anförs imotion Fi218 (vpk), tycks stor samstämmighet råda om att det finansiella utrymmet i kommun- 58 sektorn år1987 bör begränsas. I budgetpropositionen föreslås vissa neddrag- FiU1985/86:10 ningar och avveckling av statsbidrag med sammanlagt 2,5 miljarderkronor. Vidare aviseras att ytterligare åtgärder kommer att föreslås senare ivår. I motionerna föreslås, med hjälp av olika metoder, begränsningar av kommunernasresurser med . Utskottet anser att omfattningen av de totalabegränsningarna bör preciseras först när utförligare underlag om utvecklingen ikommunsektorn föreligger senare i vår. Som utskottet anfört är det angelägetatt hålla tillbaka de statliga utgifterna. Ett led i detta arbete är attbegränsa bidragen till kommunerna. En sådan inriktning av besparingsarbetet kanockså med fördel förenas med ansträngningarna att minska detaljregleringen avden kommunala sektorn och öka den kommunala handlingsfriheten. Detta är i sintur en förutsättning för att kunna effekfivisera och rationalisera denkommunala verksamheten. Starka skäl talar således för att begränsningar av detkommunala finansiella utrymmet bör ske genom att begränsa statens bidrag tillkommunsektorn. I ett första steg förordar således utskottet att neddragningargörs i vissa statsbidrag på det sätt som föreslås i budgetpropositionen medsammanlagt . Det gäller vissa utbildningsbidrag, väg- ochtrafikbidrag samt bidrag till barntandvård. Detankommer på resp. utskott i att bereda dessa frågor. Skulle utskotten finna att något av dessa förslag tillnedskärningar ej bör genomföras måste utskotten i enlighet med de avfinansutskottet föreslagna budgetpolitiska riktlinjerna finna andra former avbegränsningar för kommunsektorn. Dessa bör dels uppgå fill motsvarande belopp,dels uppfylla kravet att de inte får försvåra en ökad effektivisering av denkommunala verksamheten. Denna beredning av utskotten bör avslutas för att regeringen skall kunna beakta resultaten av utskottens arbete vidutarbetande av den kommunalekonomiska propositionen som skall föreläggasriksdagen senare i vår. Skulle detta inte vara möjligt för utskotten börbehandlingen i vart fall avslutas för att ge finansutskottetmöjlighet att beakta resultatet vid sin slutliga behandling av dekommunalekonomiska frågorna i anslutning fill kompletteringspropositionen.Utskottet anser att inför den fortsatta behand-hngen avbudgetförslaget som sin mening bör uttala vad utskottet nu anfört ominriktningen och omfattningen av besparingarna inom den kommunala verksamheten. Det är, som framgått, angeläget att omfattningen ochinriktningen av åtgärderna riktade mot kommunsektorn beslutas så snart sommöjligt så att de kan beaktas i den kommunala planeringen för . anfört om begränsningen av det finansiella sparandeöverskottet ikommunsektorn med anledning av vad som anförs i propositionen och i motionernaFi211 av (), Fi213 (m) och Fi219 (fp) bör som sinmening ge regeringen fill känna. Vad utskottet anfört om inriktningen av den kommunalaverksamheten innebär att utskottet avstyrker motion Fi218 (vpk) yrkande 7. Imotionen förordas en kraftigare utbyggnad av den kommunala verksamheten än somutskottet anser är förenlig med en balanserad ekonomisk utveckling. I motionFB06 av m.fl. (m) begärs att kommunalt skattestopp FiU1985/86:10 införs . Utskottet har de senaste årenbehandlat motsvarande yrkanden avseende (FiU 1982/83:45 och FiU1983/84:39). Utskottet och avvisade kravet påskattestopp och noterade att konsfitutionsutskottet i betänkande KU 1980/81:22har klarlagt att grundlagsregleringen av den kommunala självbeskattningeninnebär att kommunerna ges reell frihet att bestämma beskattningens storlek.Konstitutionsutskottet drog därför slutsatsen att ingrepp i kommunernasbeskattningsrätt bör undvikas. har alltjämt samma uppfattningoch avstyrker motion Fi306. I motion Fi213 (m) begärs en utredning om förenkladstatsbidragsgivning till kommunerna. bör ett stort antalspecialdestinerade statsbidrag ersättas med ett allmänt kommunalt bidrag. Dettaskall enligt motionärerna ske samfidigt som dessa statsbidragsdetaljregleringar och bidragsbestämmelser avvecklas. Även i motion Fi302 avIvar och () anförs att de specialdestineradestatsbidragen till kommunerna bör förändras och ersättas med generellastatsbidrag baserade på befolkningstal och ålderssammansättning. Härigenom geskommunerna ökad självständighet och möjligheter till effektiviseringar. Dessaskulle också kunna komma staten till del genom att besparingskrav läggs påtotala verksamheten. Utskottet delar motionärernas uppfattning att flera av denuvarande specialdesfinerade statsbidragen bör kunna omprövas och avvecklas.Detta kräver att de statliga regler och bestämmelser som knyts till bidragenavskaffas. En minskad styrning ökar, som motionärerna anför, kommunernashandlingsfrihet. Det ger kommunerna möjlighet att anpassa sin verksamhet tilllokala förhållanden. Som utskottet anfört är det nödvändigt att begränsastatsbidragen. Det är därför inte självklart att en avveckling av specialbidragger utrymme för att öka andra generella bidrag lika mycket. Avvägningen måstegöras mot kommunsektorns och statens ekonomiska situation. Regeringen aviserari finansplanen att ytterligare förändringar bör vidtas i kommunsektorn.Utskottet ser därför inte anledning att nu hos regeringen särskilt begäraytterligare åtgärder eller utredningar om frågan om avveckling avspecialbidragen. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi213 yrkande 8och Fi302. I motion Fi307 av m. fl. (s) anförs att vissakommuner drabbas särskilt hårt av de indragningar av statsbidrag som föreslås ibudgetpropositionen. Som exempel nämns vissa kommuner i . Som utskottet anfört varierar den ekonomiska situationenkraftigt från kommun till kommun. Det ar oundvikUgt att nedskärningarna drabbaräven ekonomiskt svaga kommuner. I finansplanen utlovas därför att medelsramenför de extra skatteutjämningsbidragen skall höjas för att kunna stödja dekommuner som har en besvärlig ekonomisk situation. Förslag härom kommer attbehandlas av senare i vår. Motionärernas syften torde därmed varatillgodosedda. Utskottet avstyrker därför mofion Fi307. övrigafrågor FiU 1985/86:10 I finansplanen lämnas en översiktlig redovisning avomfattningen av olika typer av statliga kreditgarantier m. m. per den 30 juni1985 (s. 4143). Av redogörelsen framgår att den samlade kapitalskuld somstaten iklätt sig garantier för ökat med till 96miljarder kronor. Under /85 uppgick utgifterna för infriadegarantier till , varav 2/3 avsåg garantigivning.Staten uppbar vissa inkomster från verksamheten i form av delsåterbetalning av tidigare infriade garantier, dels inkomster frångarantiavgifter. Sammantaget resulterade emellerfid garantiverksamheten /85 i ett underskott på . Bilden förrycks visserligen av att nettoutgifterna förgarantiverksamheten detta år blev ovanligt stora. Verksamheten har emellertidej heller burit sina egna kostnader utan alltid inrymtbetydande subventionsmoment. Under de närmast föregående budgetåren varieradesålunda nettoutgiften mellan 630 och 730 milj. kr. Föredraganden erinrar om att han tidigare föreslagit attalla garanfiavgif-ter skall betalas i förskott. Detta borde enligt hans dåuttalade mening gälla även för äldre garantiformer där avgifterna fortfarandeerläggs i efterskott. Mot detta hade inget att erinra. Enligt utskottets mening bör garanfiverksamheten bära sinaegna kostnader, sett över en längre tidsperiod. Det är därför av vikt attprincipen om avgiftsbeläggning tillämpas genomgående. I likhet med vadföredraganden nu förordar anser utskottet sålunda att systemet medavgiftsbeläggning och förskottsbetalning skall omfatta samtliga typer avstatliga garanfier, dvs. kreditgaranfier, grundfondförbindelser,garantifondförbindelser och motsvarande. Vad föredraganden anför om vissa övergångsåtgärder medanledning av förordning om avräkning av utgifter på statsbudgeten har inteföranlett utskottet att göra någon erinran eller något uttalande. 1. beträffande de allmänna riktlinjerna för denekonomiska politiken att med avslag på mofionerna 1985/86:Fi211 yrkande 1, 1985/86:Fi213 yrkande 1, 1985/86:Fi217 yrkande 1, 1985/86:Fi218 yrkandena 1,3,6 och 8 samt 1985/86:Fi219 yrkande 1 godkänner vad som förordats i proposition 1985/86:100 bilaga 1 moment 1 och som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört, 2. beträffande regional balans som övergripandemål för den ekonomiska politiken attriksdagen avslår motion 1985/86:Fi217 yrkande 3, attriksdagen med anledning av motion 1985/86:Fi213 yrkande 3 som sin mening gerfullmäktige i till känna vad utskottet anfört. 4. beträffandevalutapolitiken FiU 1985/86:10 att avslårmotionerna 1985/86:Fi213 yrkande 4 i denna del, 1985/86:Fi602 och 1985/86:Fi605yrkande 1, 5. beträffandekreditpolitiken och placeringsplikten attriksdagen avslår mofionerna 1985/86:Fi207 och 1985/86:Fi213 yrkande 4 i dennadel samt som sin mening ger fullmäktige i till känna vad utskottetanfört, 6. beträffandevidgad prioriterad långivning a) att riksdagenavslår motion 1985/86:Fi710, b) att riksdagenavslår motion 1985/86:Fi732, c) att riksdagenavslår motion 1985/86:Fi711, attriksdagen avslår mofion 1985/86:Fi203, 8. beträffandesänkning av räntan attriksdagen avslår motion 1985/86:Fi218 yrkande 9, att avslår motionerna 1985/86:Fi201,I985/86:Fi205 yrkande 1 och 2, 1985/86:Fi208, 1985/86:Fi210, 1985/86:Fi2I2 och1985/86:Fi215, a) att riksdagenavslår motion 1985/86:Fi206 yrkande 2, b) att riksdagenavslår motion 1985/86:Fi222, c) att riksdagenavslår motion 1985/86:Fi214, attriksdagen avslår motionerna 1985/86:Fi206 yrkande 1, 1985/ 86:Fi209 och1985/86:Fi216, attriksdagen avslår mofionerna 1985/86:Fi202 och 1985/86:Fi221, 13. beträffandede allmänna riktlinjerna för budgetregleringen attriksdagen med avslag på motionerna 1985/86:Fi211 yrkande 2, 1985/86:Fi213yrkande 2, 1985/86:Fi217 yrkande 2, 1985/86:Fi218 yrkande 2 och 1985/86:Fi219yrkande 2 godkänner vad som förordats i proposition 1985/86:100 bilaga 1 moment2 och som sin mening ger regeringen känna vad utskottet anfört, 14. beträffande utarbetande av enskrift om inflationens verkningar att avslår motion 1985/86:Fi204, 15. beträffande undantag frånnolldirektiven för utredningar på handikappområdet attriksdagen avslår mofion 1985/86:Fi220, 16. beträffande finansiering avsamhällets sjukvård att avslår mofion 1985/86:Fi706, 17. beträffande den kommunala ekonomin a) att med avslag på motion 1985/86: Fi218yrkande 7 samt med anledning av proposition 1985/86:100 bilaga 1 moment 5 ochmofionerna 1985/86:Fi211 yrkande 3, 1985/86:Fi213 yrkande 5 och 1985/86:Fi219yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. b) att ansluter sig fill att vad utskottet anförtom FiU 1985/86:10 neddragning av statsbidragen till kommunerna skall varavägledande vid behandlingen av förslagen i proposition 1985/86:100 och de medanledning därav väckta motionerna, 18. beträffande kommunalt skattestoppatt avslår mofion 1985/86:Fi306, 19. beträffande förenkladstatsbidragsgivning till kommunerna att avslår motionerna1985/86:Fi213 yrkande 8 och 1985/ 86:Fi302, 20. beträffande kompensation förindragning av statsbidrag till kommunerna attriksdagen avslår motion 1985/86;Fi307, 21. beträffande statliga kreditgarantier och vissaövergångsåtgärder med anledning avförordning om avräkning av utgifter på statsbudgeten att lägger till handlingarna vad som anförts i proposition 1985/86:100 bilaga 1 momenten 6 och 7. Närvarande: (), (), RolandSundgren (s), (), . Åsling (c), (), RuneRydén (m), (), (), (), ArneAndersson i (s), (), iHallstahammar (vpk), () och (). Reservationer FiU 1985/86: lo De allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken (), (), . Åsling (c),(), (), () och () anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 22 börjarmed "De senaste" och på s. 25 slutar med "" bort haföljande lydelse: har tillväxten i den svenskaekonomin varit i genomsnitt eller ungefär en halv procentenhetlägre än i hela OECD-området. En jämförelse med de övriga nordiska ländernavisar att har haft den lägsta tillväxten med undantag för år1983 och 1984. Eftersom varken , eller genomförtlika kraftiga valutakursförändringar borde snarare haft en högretillväxt. BNP, procentuell volymförändring Källa: Preliminär nationalbudget 1986 I fråga om konsumentpriserna har å andra sidanökningstakten i klart överstigit ökningarna i vår omvärld.