bet · G901UbU31 · 1985-12-31 00:00:00 — Utskottet förutsätter vidare att ansvariga myndigheter sökerundanröja sådana faktorer som kan försvåra internationaliseringen. Utskotteterinrar även om att beslutat om ändringar av skattereglerna i syfteatt bl. a. underlätta internationell forskningssamverkan (prop. 1984/85:76,SkU 1984/85:22, rskr. 1984/85:70). bör med hänvisning till detanförda avslå även yrkande 7 i mofion 1985/86;Ub807. bör enligt motion 1985/86:Ub820 (m) yrkande 4besluta att inrätta ett tekniskt forskningsråd. Till rådets förfogande skall70 inilj. ställas, vilka medel skall överföras frän styrelsen för tekniskutveckling (STU). Utskottet har vid tidigare riksmöten haft att yttra sigtill näringsutskottet över motsvarande motionsyrkanden (1983/84:3 y och1984/85:4 y). Vid föregående ansåg utbildningsutskottet att den ibudgetpropositionen då föreslagna forskningsrådsfunktionen inom STU bordeprövas innan ställning tas till frågan huruvida ett helt friståendeforskningsråd för den tekniska forskrfingen skall inrättas. Denna konstruktion har prövats under mindre än ettbudgetår. I årets budgetproposition förordas att 254 milj. kr. skall anvisastill STU för kunskapsutveckling. Därav avser 20 milj. kr. medel som disponerasav det tekniska forskningsrådet inom STU. Denna anslagsfråga bereds avnäringsutskottet. Med hänvisning till det anförda anser utbildningsutskottetatt bör avslå motion 1985/86;Ub820 yrkande 4. Enligt motion 1985/86:Ub715 (m) bör som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om forskningsråden,nämligen att de inte bör vara stationära utan med tre till rrtellanrumflyttas mellan universitetsorterna. Utskottet erinrar om att de tre forskningsråden inomutbildningsdeparte mentets verksamhetsområde består av en ordförande och tio andra ledamö- 9 Rättelse: S. 11 rad 4 nedifrån Stär: och Rättat till: samt Förledamöterna finns personliga suppleanter. Ordföranden och tre av UbU 1985/86:31ledamöterna samt deras suppleanter utses av regeringen (5 § förordningen1977:34 med instruktion för forskningsråden inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde). Övriga ledamöter och suppleanter utses av elektorsförsamlingar,en för varje forskningsråd. Fakultetskollegierna inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde samt veterinärmedicinska, lantbruksvetenskapliga ochskogsvetenskapliga fakulteterna vid väljerelektorer (förordningen 1979:728 om elektorsförsamling vid forskningsråd). Med hänvisning till att lärosätena pä detta sätt har inflytande överforskningsrådens sammansättning avstyrker utskottet mofion 1985/86:Ub7l5. I motion 1985/86;Ub703 (s) hemställsatt som sinmening skall ge regeringen till känna att är 1990 skall göras till ettforskningens år. Motionärerna vill på detta sätt bl. a. uppmärksamma attRiksbankens jubileumsfond då har funnits i 25 är. Utskottet erinrar med vissa teman har förekommiti internationella sammanhang med bl. a. sominitiativtagare. I andra sammanhang har organisationer och andra intressenteranvänt denna form av manifestation för att uppmärksamma olika frågor. Detankommer självfallet på och att beslutaom frågor som har att göra med jubileumsfondens verksamhet. Med hänvisningtill det anförda föreslår utskottet att avslår motion 1985/ 86:Ub703. 1. beträffandevissa prioriteringar av forskningsområden an avslår mofionl985/86;Ub702, 2. beträffandesamverkan mellan högskolan och näringslivet m. m. an avslår mofion1985/86:Ub802, 3. beträffandesektorsforskning m. m. anriksdagen avslär mofionerna 1985/86:Ub705, 1985/86:Ub807 yrkande 18 och1985/86:Ub808 yrkande 8, 4. beträffandeforskarutbildning m. m. anriksdagen avslår mofionerna 1985/86:Ub713,1985/86:Ub714och 1985/86:Ub812yrkandena 21, 22 och 23, 5. beträffandeden rörliga resursen för forskning anriksdagen avslär motion 1985/86:Ub838 yrkande 34, 6. beträffandeåterbesättande av tjänst som professor m. m. an avslär mofion1985/86;Ub734, attriksdagen avslår motion 1985/86;Ub807 yrkandena 5 och 7, 8. beträffandeett tekniskt forskningsråd attriksdagen avslår motion l985/86:Ub820 yrkande 4, 9. beträffande lokalisering av forskningsråden an avslår motion l985/86:Ub715, 10. beträffandeett forskningens år anriksdagen avslär mofion 1985/86;Ub703. 2.Forskningsanknytning av grundläggande UbU 1985/86:31 Regeringen har under punkt D 15 (s. 294295) föreslagitriksdagen att till Forskningsanknytning av grundläggande högskoleutbildningsamt konstnärligt utvecklingsarbete för /87 anvisa ettreservationsanslag av . 1985/86:Ub707 av m. fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom medel till forskningsanknytning vid de mindre högskolorna. Frän detta anslag bestrids kostnader för dels olikaåtgärder för forskningsanknytning av grundläggande högskoleutbildning, delskonstnärligt utvecklingsarbete m. m. De båda posterna för forskningsanknytningresp. konstnärligt utvecklingsarbete föresläs räknas upp med löne- och prisomräkningi enlighet med universitets- och högskoleämbetets (UHÄ:s) förslag. Innevarandebudgetår utgår medel under anslaget till i . För nästabudgetår beräknas medel för denna skola under anslaget Bidrag till kommunalhögskoleutbildning m. m. Utskottet tillstyrker att anvisar de avregeringen begärda medlen. Enligt motion l985/86:Ub707 (s) är medlen som står tillförfogande för forskningsanknytning vid de mindre högskolorna otillräckliga.Erfarenheterna av den verksamhet som bekostats med medlen har varit så godaatt efterfrågan på medel ökat kraftigt. Forskningsanknytningen har stor betydelseför kvaliteten på utbildningen vid de mindre högskolorna och ger dessahögskolor bättre möjlighet att utvecklas i samma takt som de större högskolornaoch universiteten. Utskottet instämmer med motionären i att medlen tillforskningsanknytning har stor betydelse för utbildningen vid högskolor utanfasta forskningsresurser. Utskottet är emellertid inte berett att göra någotuttalande om en sådan ökning av resurserna för detta ändamål som begärs i motionen.Utskottet anser att dessa krav på ökad medelstilldelning får vägas mot andrakrav beträffande forskning i ett större sammanhang när vid nästariksmöte behandlar den aviserade forskningspropositionen. Utskottet avstyrkerdärmed motion 1985/86:Ub707. attriksdagen till Forskningsanknytning avgmndläggande högskoleutbildning samtkonstnärligt utvecklingsarbete för /87 anvisar ettreservationsanslag av , 2. beträffandeuttalande om medel till forskningsanknytning m. m. anriksdagen avslår motion 1985/86:Ub707. Stockholmden UbU 1985/86:31 Närvarande; (). (), HelgeHagberg (s), (), (), (),(), (), (vpk), MaritaBengtsson (s), (m), (), () och SwanteAllgulander (m). Vissa prioriteringar av forskningsområden samtsamverkan mellan högskolan och näringslivet m. m. (punkt 1, mom. 1 och 2) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som pä s. 4 börjar"Som redovisats" och på s. 5 slutar "mofion 1985/86:Ub802"bort ha följande lydelse: Utskottet anser att den forskningsinriktning som hittillsdominerat beträffande arbetsmarknadspolitiska frågor inte ifrågasatt dennuvarande ekonomiska maktstrukturen och dess negativa effekter påsamhällsutvecklingen. Den har i stället strävat efter att stimulera ochbefästa denna maktstruktur. De framtida forskningsinsatserna bör enligtutskottets uppfattning få en helt annan inriktning och omfattning för attresultaten i form av ökad kunskap skall kunna bidra till att ökasysselsättningen och minska arbetslösheten. Som ett led i kampen för arbete,drägliga arbetsvillkor, bättre arbetsmiljö och ett människovärdigt liv mästede arbetande och deras fackliga organisationer ges stor möjlighet att få angeproblemen och forskningsinriktningen. Mot denna bakgrund anser utskottet attriksdagen bör bifalla motion 1985/86;Ub702 och som sin mening ge regeringentill känna att ökade forskningsinsatser skall göras inom alla de områden somredovisas i motionens yrkanden 19. Utskottet anser att de allt allvarligare tendenserna tillatt de privata nä ringslivsintressena växer samman med den högre utbildningen och forsk ningen gör en kartläggning av dessa förhållanden nödvändig. Ett ökat bero ende inom högskolan av externa medel innebär en anpassning till mark- nadsmässiga och kommersiella bedömningar. En viss samverkan med nä ringslivet kommer alltid att behövas, men det är ett allvarligt hot mot kvali teten om institutionerna blir beroende av uppdragsmedel för sin basorganisation och om det inte finns ekonomiska incitament för en lång siktig och kanske obekyäm forskning. I syfte att tillförsäkra högskolan öka- 12 de medelför en forskning där frihet råder och integriteten inte är hotad bör UbU1985/86:31 en särskild beskattning av näringslivet prövas i syfte att tillförahögskolan ökade medel som ett alternativ till den ökade uppdragsforskningen.Riksdagen bör således bifalla motion 1985/86:Ub802. delsatt utskottets hemställan under 1 och 2 bort haföljande lydelse: 1. beträffandevissa prioriteringar av forskningsområden attriksdagen med bifall till motion 1985/86:Ub702 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 2. beträffande samverkan mellan högskolan ochnäringslivet m. m. att med bifall till motion 1985/86:Ub802 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Sektorsforskning m. m. (punkt 1, mom. 3) (), (), (), (m), (), () och SwanteAllgulander (m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjar"Utskottet har" och slutar "bör avslås" bort ha följandelydelse: Enligt utskottets uppfattning finns det anledning till oroöver obalansen särskilt inom vissa områden mellan den grundläggandeforskning som finansieras via fakultets- och forskningsrädsanslag och denforskning som finansieras av sektorsorgan. Åtgärder för att komma till rättamed obalansen finner utskottet angelägna. Utskottet anser att det i nästa forskningsproposition måstepresenteras konkreta förslag i syfte att stärka den inomvetenskapligtmotiverade forskningen inom högskolan och den långsiktigakunskapsuppbyggnaden. bör därför ge regeringen i uppdrag attupprätta en plan för överförande av forskningsresurser och forskningsansvarfrän sektorsorganen till högskolan och forskningsråden. Utskottet föreslär attriksdagen med bifall till motionerna 1985/86:Ub807 yrkande 18 och l985/86:Ub808yrkande 8 samt med anledning av motion 1985/86:Ub705 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3. beträffandesektorsforskning m. m. anriksdagen med bifall till motionerna 1985/86:Ub807 yrkande 18 och 1985/86:Ub808yrkande 8 samt med anledning av motion 1985/ 86:Ub705 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Forskarutbildning m. m. (punkt 1, mom. 4) , och (alla m)anser delsattden del av utskottets yttrande som pås. 6 börjar"Frågor om" och på s. 7 slutar "yrkandena 21, 22 och 23"bort ha följande lydelse: Vårt lands välstånd och kulturella vitalitet bygger på enkunskapsutveck ling där universiteten och högskolorna av tradition spelar en betydelsefull 13 roll.Sverige har kunnat utvecklas med stöd av en forskning av internatio- UbU1985/86:31 nellt hög kvalitet. hotas denna kvalitet. Genom förändringar ihögskolesystemet har kreativiteten mattals. Som en följd härav, men också somett resultat av otillfredsställande arbetsvillkor i övrigt och en otillräckligvärdering av forskarutbildningen som merit, är det svårt att rekryteratillräckligt mänga framstående studerande till forskarutbildning. En hög kvalitet på svensk forskning kräver att rättpersoner rekryteras till forskarutbildningen. Därför bör ätgärder vidtas föratt förbättra forskarrekryteringen. Regeringen bör i forskningspropositionen våren 1987förelägga förslag i dessa frågor. Förslagen bör i enlighet med vadsom anförts i motion 1985/86:Ub713 avse följande ätgärder. Utbildningsbidragen bör successivt ersättas meddoktorandtjänster. Forskarutbildningen bör göras effektivare. Riktlinjer börutarbetas för handledningens omfattning och för uppläggningen av individuellastudieplaner. Graderade betyg på doktorsavhandlingar bör införas. Avhandlingenbör betygsättas med underkänd, godkänd eller väl godkänd. Fakultetsopponentoch betygsnämndens ledamöter bör ha rätt att till protokollet anmäla avvikandemening samt skälen för sina ställningstaganden. Vidare är en fast reglering avmeritvärdet av forskarutbildning nödvändig. Regeringen bör därför uppdra ätberörda myndigheter att göra en inventering av för vilka tjänster doktorsexamenbör vara behörighetsvillkor. Möjligheterna till fortsatt karriär efterdoktorsexamen måste förbättras. Särskilda meriteringstjänster bör inrättas förnydisputerade forskare. Utskottet anser att förkunskapskraven för att antas tillforskarutbildning är för lågt satta. Forskarutbildning kräver nämligenämnesfördjupning, bredd och utblick över besläktade ämnen. Inom detförutvarande filosofiska fakultetsomrädet bör förkunskapskraven utgöras av enfullständig grundexamen om minst 120 poäng med minst 60 poäng i aktuellt ämne.Inom t. ex. medicinsk och teknisk fakultet uppfylls kravet pä ämnesfördjupningpå annat sätt. För studerande från de utbildningslinjer som inte omfattar 120poäng bör det nu befintliga utbudet av överbryggande kurser utökas så attmotsvarande nivå kan uppnås. Den nuvarande uppdelningen av behörighetskraven iallmän resp. särskild behörighet fyller ingen funktion när ett system införsmed förkunskapskrav i enlighet med motion 1985/ 86:Ub713. Därför börbestämmelserna om allmän behörighet avskaffas. dels att utskottets hemställanunder 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande forskarutbildning m. m. attriksdagen med bifall till motion l985/86:Ub7l3 samt med anledning avmotionerna 1985/86:Ub7l4 och 1985/86:Ub812 yrkandena 21, 22 och 23 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Forskarutbildning m. m. (punkt 1, mom. 4) PärGranstedt (c) och () anser delsattden del av utskottets hemställan som på s. 6 börjar "Frågorom" och 14 7slutar "yrkandena 21, 22 och 23" bort ha följande lydelse: Det är enligt utskottets uppfattning av mycket storbetydelse för forsk- UbU 1985/86:31 ningens kvalitet att de som är verksammainom högskolan som doktorander, lärare och forskare får sådana ekonomiska ochandra villkor att högt kvalificerade sökande kan rekryteras. Inrättandet avsärskilda doktorandtjänster var en viktig åtgärd för att skapa rimligaekonomiska villkor för den som genomgår doktorandutbildningen. Fortfarandehänvisas dock mänga doktorander till utbildningsbidrag som gersämre ersättning än vad som utgår inom arbetslöshetsförsäkringen. Situationenär därför långt ifrån tillfredsställande. Regeringen bör återkomma till riksdagenmed förslag om förbättrade ekonomiska villkor för doktorander. Det är ocksånödvändigt med ätgärder som förbättrar arbetsvillkoren för högskolans forskareoch innehavare av lärartjänster, särskilt inom vissa fakulteter. Forskarutbildningens meritvärde har stor betydelse förintresset för forskarutbildningen. Mänga statliga befattningar är t. ex. av ensådan art att det är ett stort värde om de besätts med vetenskapligt skoladpersonal. Regeringen bör återkomma till med förslag till åtgärderför att förbättra forskarutbildningens meritvärde. Den nya lärartjänstordning för högskolan som träder ikraft innebär ökade möjligheter att kombinera undervisning ochforskning pä alla tjänster inom högskolan. Detta är betydelsefullt inte minstför de mindre högskolorna. Utskottet återkommer i ett senare betänkande tillfrågan om en förstärkning under anslaget Vissa särskilda utgifter för forskningsändamåli syfte att öka möjligheterna till forskning för lärare vid högskolor utan fastaforskningsresurser. 1 UHÄ:s verksamhetsberättelse för högskolan 1983/84redovisas klart otillfredsställande resultat beträffande examinationen inomforskarutbildningen. Inom humanistisk och samhällsvetenskaplig sektor skulleresultaten tyda pä en mycket läng medelstudietid. Inom medicinsk och matematisk-naturvetenskapligfakultet är examinationsresultatet bättre men ändå oroande. redovisarUHÄ en kraftig uppgång i examinationsfrekvensen vid teknisk fakultet efterinrättandet av licentiatexamen där . Den möjlighet att inrätta sådanexamen som finns inom de olika fakulteterna har utnyttjats i begränsadomfattning. En mera allmän form av licentiatexamen, som anknyter till deninternationellt förekommande masterutbildningen, skulle troligen innebära attflera forskarstuderande skulle nå fram till en examen. En sådan examen bör varautformad så att den kan utvidgas till en doktorsexamen. UHÄ bör få i uppdragatt framlägga förslag i enlighet med de riktlinjer som dras upp i motion 1985/86:Ub8l2. Vad utskottet här anfört bör med bifall tillmotion 1985/ 86:Ub812 yrkandena 21,22 och 23 som sin mening ge regeringen tillkänna. delsatt utskottets hemställan under4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande forskarutbildning m. m. an riksdagenmed bifall till motion 1985/86;Ub812 yrkandena 21, 22 och 23 samt med anledningav motionerna 1985/86:Ub713 och 1985/ 86;Ub714 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Återbesättandeav tjänst som professor m. m. (punkt 1, UbU 1985/86:31 mom. 6) , och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande som pä s. 8 börjar"Utskottet delar" och slutar "av " bort ha följandelydelse: Utskottet anser att regeringen inte bör försöka styrainnehållet i tjänst som professor i samband med återbesättande av tjänsten. Detär enligt utskottets mening angeläget att det i stället i eventuellaämnesbeskrivningar ställs krav pä bredd och överblick inom aktuelltämnesområde. Som framhålls i motion 1985/86:Ub734 kan önskad differentieringinom ämnesområdet åstadkommas vid inrättande och tillsättande avmellantjänster. Detta är enligt utskottets mening ett lämpligare sätt att näviss profilering mellan institutioner och lärosäten. bör därförbifalla motion 1985/ 86:Ub734. deb att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse: 6. beträffandeåterbesättande av tjänst som professor m. m. attriksdagen med bifall till motion 1985/86:Ub734 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Internationalisering (punkt 1, mom. 7) () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som pä s. 9 börjar"Utskottet delar" och slutar "motion 1985/86Ub807" bort haföljande lydelse: Utskottet instämmer med vad som anförts i motion1985/86:Ub807 om betydelsen av internationalisering inom forskningen. Samverkanmed andra länder är nödvändig för att vi skall kunna hämta in och tillgodogöraoss de nya kunskaper som forskningen utomlands leder fram till. Vidare mästeSverige delta i sådan forskning som kräver sä dyrbar utrustning att samverkanmellan flera länder är nödvändig. Genom forskningssamverkan med andra länderkan också bidra med sädana kunskaper som behövs för lösningen avglobala problem och u-landsproblem. Ett extra resurstillskott, utöver de medelsom disponeras av , är därför nödvändigt. bör medbifall till yrkande 5 i motion 1985/86:Ub807 under anslaget Universitets- ochhögskoleämbetet anvisa . utöver vad tidigare anvisat /87. Utskottet anser vidare att det är nödvändigt att kartläggade förhållanden, utöver resursknappheten, som försvårarinternationaliseringsarbetet. bör med bifall till motionl985/86:Ub807 yrkande 7 som sin mening ge regeringen till känna att UHÄ bör fåi uppdrag att göra en sådan kartläggning. Regeringen bör återkomma till riksdagenmed de förslag till förändringar som resultaten av kartläggningen föranleder. delsatt utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse; a) attriksdagen till Universitets-och högskoleämbetet med bifall till ., motion1985/86:Ub807 yrkande 5 för /87, utöver vad somföreslagits i UbU 1985/86:20, under åttonde huvudtiteln 1985/86:31 anvisarytterligare förslagsanslag av , b) anriksdagen med bifall till motion 1985/86:Ub807 yrkande 7 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Ett tekniskt forskningsråd (punkt 1, mom. 8) , och (alla m)anser delsattden del av utskottets yttrande som pä s. 9 börjar"Utskottet har" och slutar "yrkande 4" bort ha följandelydelse: Utskottet anser att det är nödvändigt att förstärka dentekniska kompetensen i landet om skall kunna hävda sin position somframstående industriell nation. Till de åtgärder som bör vidtas hör inrättandetav ett tekniskt forskningsråd. Rådets uppgift bör vara att, säsom övriga forskningsråd,stödja kunskapsuppbyggnad av grundläggande karaktär. bör ha ensammansättning som motsvarar de övriga forskningsrådens, dvs. med en starkrepresentation för forskarsamhället. Inomvetenskapliga kriterier skallsjälvfallet styra rådets beslut beträffande fördelningen av tillgängligamedel. Det tekniska forskningsrådet bör inrättas och budgetåret1986/87 disponera 70 milj. kr. av de medel som redan anvisat tillstyrelsen för teknisk utveckling inom programmet för kunskapsutveckling.Riksdagen bör således bifalla motion 1985/86:Ub820 yrkande 4. delsatt utskottets hemställan under8 bort ha följande lydelse: 8. beträffande ett tekniskt forskningsråd attriksdagen med bifall till motion 1985/86:Ub820 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört dels om att ett teknisktforskningsråd skall inrättas , dels om att . skallställas till det tekniska forskningsrådets disposition /87 frände medel som anvisats under tolfte huvudtiteln under reservationsanslagetStyrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling.