bet · G901UbU1 · 1985-12-31 00:00:00 — om vissa grundskolefrågor m.m. UbU 1985/86:1 1984/85:307av () vari - med hänvisning till vad som anförts i den tilljordbruksutskottet remitterade mofionen 1984/85:306 - yrkas att riksdagenbeslutar att uttala att skolans biologiundervisning skall inriktas på attstudera djurens behov och livsvillkor och att eleverna inom ramen förundervisningen inte bör utföra djurdissekfioner. 1984/85:323av () vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 4. att beslutaratt bestämmelserna ändras så att alla elever ges rätt att utantidsbegränsning komplettera sina slutbetyg från . 1984/85:518av m.fl. (c) vari yrkas 1. att beslutar att uttala sig för attundervisning om människans ansvar för djuren måste ingå i ungdomsskolans utbildning, 2. att beslutar att hos regeringen hemställaom åtgärder för att säkerställa att ingen elev med etiskt grundadebetänkhgheter behöver delta i undervisningsmoment som kan innebära plåga fördjur eller som förutsätter att djur avhvas för ändamålet. 1984/85:617av m. fl. (c) vari yrkas att beslutar att som sin meningge regeringen till känna att förutsättningarna för ett införande avobligatorisk utbildning i ABC (första hjälpen vid olycka) i skolorna inomkommunerna utreds. 1984/85:618av () och () vari yrkas att hosregeringen begär förslag som möjliggör för kommunerna att ta inifiativ tillförsöksverksamhet med sänkt skolpliktsålder. 1984/85:727av (m) och () vari yrkas att somsin mening ger regeringen fill känna att Läroplan för skall ändrasi enlighet med mofionens förslag. 1984/85:728av m. fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om modern sällskapsdans. 1984/85:731av m. fl. (fp) vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 3. attriksdagen som sin mening ger regeringen fill känna vad som i motionen anförts om försöksverksamhet med skolkonferensen som besluts fattande organ, 4. attriksdagen beslutar att skolpliktsåldern skall inträda , UbU 1985/86:1 6. att som sin mening uttalar att eleverna vid resp.skola själva bör avgöra vem som skallrepresentera dem i skolkonferenserna, 9. att som sin mening gerregeringen till känna att statsbidrag bör kunna utgåfill fristående skolor med finska som undervisningsspråk om de i övrigtuppfyller gällande kvalitetskrav. 1984/85:1023 av i (c) och StinaGustavsson (c) vari yrkas att hos regeringen begär attskolöverstyrelsen får i uppdrag att arbeta vidare med skollunch som pedagogiskresurs. 1984/85:1311 av () och () variyrkas att beslutar att statsbidrag skall utgå till iMalmö. 1984/85:1356 av () m. fl. vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom pedagogiska frizoner. 1984/85:1508 av m. fl. (fp) - medhänvisning till vad som anförs i den till konstitufionsutskottet remitterademotionen 1984/85:1505 -såvitt nu är i fråga - yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs om fristående skolor. 1984/85:1840 av () vari yrkas 1. att hos regeringen anhåller att åtgärdervidtas för att stimulera teckenspråksundervisning i , 2. att hos regeringen anhåller att åtgärdervidtas för att stimulera teckenspråksundervisning inom bildningsorganisationerna, 3. att begär att regeringen vidtar åtgärder isyfte att delge anställda i offentlig verksamhet grundkunskaper i teckenspråket. 1984/85:1848 av () vari - såvitt nu är ifråga - yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till känna attfortbildning/ kurser i ämnet barndans bör erbjudas redan verksammaförskollärare och att dans gärna knuten till verksamhet ärönskvärt och värdefullt. 1984/85:1860 av () och Ann-CathrineHaglund (m) vari yrkas att beslutar att undervisning i teckenspråksom hemspråk skall vara statsbidragsberättigat. 1984/85:1861 av () och Ann-CathrineHaglund (m) vari yrkas att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna att stimulerande åtgärder skall vidtas i syfte att åstadkomma entillväxt för den vertikala skolformen, dvs. för inrättandet av grundskola ochgymnasium i samma skolenhet. 1984/85:1865 av () och () variyrkas 1. att beslutar ansluta sigfill de riktlinjer för effektivisering av trafikutbildningen i skolan somredovisas i motionen, 2. att hos regeringen begärinitiafiv och åtgärder som främjar en utveckling av trafikutbildningen i skolanenligt de riktlinjer som redovisas i motionen. 1984/85:1868av () vari yrkas att som sin UbU1985/86" 1 mening ger regeringen till känna att ett program för att stärkaspråkens ställning i det svenska skolväsendet bör utarbetas i enlighet med vadi motionen anförts. 1984/85:1870 av () och BirgittaRydle (m) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att skolan aktivare skall uppmärksamma flickornas studie-och yrkesval, upplysa om att egenföretagande kan vara ett framtida arbete ochge dem en positiv syn på den nya teknikens möjligheter att ge arbete ocharbetsuppgifter. 1984/85:1905 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om allmänutbildning i skogsvård i skolan. 1984/85:1906 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär utredning om undervisning i etik. 1984/85:1916 av m. fl. (s) vari - såvittnu är i fråga - yrkas 3. att hos regeringen begären plan för hurjämställdhetsarbetet ytterligare skall främjas och en sned könsrekrytering tillolika utbildningslinjer skall motverkas. 1984/85:1924 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen hos regeringen hemställer om en sådan förändring av läroplan ochskolförordning att hemuppgifter ej längre skall tillåtas i den obligatoriskaskolan. 1984/85:1937 av () och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om en fördjupad kunskapsinhämtning som ett viktigt mål förundervisningen. 1984/85:1943 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen som sin mening uttalar att religiösa inslag i undervisningen av detslag som här exemplifieras är oförenliga med läroplan och övriga bestämmelsersom reglerar skolans verksamhet. 1984/85:2175 av m. fl. (fp) vari - medhänvisning till vad ' som anförts i den till arbetsmarknadsutskottetremitterade motionen 1984/ 85:2172 - såvitt nu är i fråga yrkas 2. att begär att regeringenuppdrar åt att på försök anordna särskilda enkönade kurser iteknik och data, 3. att ger regeringen tillkänna vad som anförts om yrkesorientering och sommarkurser för arbetslösaflickor som slutar skolan. 1984/85:2316 av m. fl. (c) vari - medhänvisning fill vad som anförts i den till arbetsmarknadsutskottet remitterademotionen 1984/ 85:2312 - såvitt nu är i fråga yrkas 1. att begär att regeringen uppdrar åtskolöverstyrelsen och universitets- och högskoleämbetet att göra en utvärderingav hur skolans mål om jämställdhet omsätts i praktisk handling och hur man vidde olika 1* 1985/86.14saml. lärarhögskolornatacklat jämställdhetsfrågorna, UbU 1985/86:1 2. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionenom försöksverksamhet med systematiskt bedriven yrkesvägledning, 3. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen sagtsom jämn könsfördelning i de lokala planeringsråden (SS A-råden). 1984/85:2501 av () och ()vari yrkas att hos regeringen hemställer om en översyn med syfte atti praktiken genomföra åtgärder för att förbättra forskning, undervisning ochinformation om mänskliga rättigheter enligt vad som anförts i motionen. 1984/85:2510 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening beslutar ge regeringen till känna vad som i motionenanförts angående ungdomars yrkesval och om behovet av information tillföräldrar och skolpersonal. 1984/85:2527 av () och () vari yrkas att beslutar att hos regeringen begära att de imotionen exemplifierade oklara formuleringarna i Lgr 80 skall förtydligas såatt det klart framgår att betyg skall sättas i vart och ett av de ämnen somingår i det samhälls- resp. naturorienterande blocket. 1984/85:2530 av m. fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen fill känna att alla elever skall harätt att genom kompletterande studier förbättra sina betyg och få tillgodoräknasig dessa betyg i merithänseende. 1984/85:2531 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att allmän och särskild kursi tyska och franska skall återinföras på högstadium. 1984/85:2547 av () och ()vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag till utökning av ämnet hemkunskap från fyraveckotimmar i högstadium, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att ämnet hemk'unskap i fortsättningenskall kallas konsumentkunskap. 1984/85:2818 av m.fl. (m) vari - såvitt nu äri fråga - yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att kunskapsmålet måste ges prioritetframför andra uppgifter som pålagts skolan, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag rörande generellt sänkt skolstartsålder till sexår i enlighet med vad som i motionen anförts, 4. att riksdagenhos regeringen begär en översyn av matematikämnets innehåll i enlighet med vadsom i motionen anförts, 5. att riksdagenhos regeringen begär en översyn av läroplanen och timplanen i isyfte att uppnå en koncentration av arbete i enlighet med vad somi motionen anförts. 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i UbU 1985/86:1 motionenanförts om komplettering av betyg, 5. att riksdagenhos regeringen begär en översyn av läroplan och timplaner för isyfte att uppnå ökade valmöjligheter i högstadiet i enlighet med vad som imotionen anförts, 10. att beslutar avskaffanuvarande tidsbegränsning för nivågruppering på högstadium, 11. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om s. k. blockundervisning, 27. att hos regeringen begär förslag om nyastatsbidragsbestämmelser för fristående skolor i enlighet med vad som imotionen anförts. De motioner som utskottet behandlar i det följande harväckts under allmänna motionstiden /85 och tar upp en rad skildafrågor rörande den obligatoriska skolan m. m. Enligt skollagen inträder skolplikt med börjanhöstterminen det kalenderår då barnet fyller och upphör, om den intefullgjorts , med utgången av vårterminen det kalenderår, då barnetfyller . Barn som inte uppnått skolpliktsåldern men som befinnes haför skolgång erforderlig mognad får dock enligt skollagens 32 § tillåtas attbörja skolgång i det kalenderår, då barnet fyller . Harskolpliktigt barn inte nått den mognad som fordras för att delta i undervisningi , får dess skolgång med föräldrarnas medgivande uppskjutas ett år.Barn vars skolgång uppskjutits skall delta i förskola. Skyldigheten att delta iförskola skall omfatta högst . Enligt motion 1984/85:731 (fp) yrkande 4 börjar barnen ide flesta länder som är jämförbara med skolan tidigare än här. Detinnebär enligt motionärerna att dessa barn jämfört med svenska barn i sammaålder får ett eller extra träning i att läsa, skriva eller räkna.Motionärerna anser att som sin mening bör ge regeringen till kännaatt skolstarten bör tidigareläggas med med hänsyn till att barnenbehöver extra träning av basfärdigheterna. Denna extrabasfärdighetsträning anses viktig i ett samhälle som vårt, där en ständigtpågående utveckling kräver en allt längre och mer gedigen utbildning avmedborgarna. I motion 1984/85:2818 (m) yrkande 2 behandlas också frågan omskolstarten. Motionärerna begär förslag sänkt skolstartsåldermed möjlighet för barn att få starta senare än om föräldraroch barn känner att så bör ske.' Enligt motion 1984/85:618 (c) bör de kommunersom så önskar få möjlighet att starta försöksverksamhet med en tidigarelagdskolstart. Motionärerna anser att man vid en skolstart bättreän f. n. skulle ta till vara den tidsperiod i barnens liv då de är särskiltreceptiva. Utskottetvill med anledning av mofionsyrkandena anföra följande. I proposifion 1984/85:209 om förskola för alla barnaviseras att socialstyrel- UbU 1985/86:1 sen skall få i uppdrag attutarbeta pedagogiska program för olika delar av barnomsorgen. Barnomsorgen föralla barn avses vara fullt utbyggd seriast i form av förskola (daghem,deltidsgrupp och öppen förskola) och familjedaghem. En särskild kommitté lade fram betänkandetFörskola -skola (SOU 1985:22), i vilket formerna för arbetet i förskola ochskola diskuteras. Även tidpunkten för skolstarten behandlas i betänkandet.Kommittén presenterar tre alternativa utvecklingslinjer för barnomsorgen ochskolan . Det första alternativet innebär att nuvarandeskolpliktsålder bibehålls och att verksamheten för förskolebarnen och barnen pålågstadiet samplaneras. Det andra utvecklingsalternativet innebär en sänkningav skolpliktsåldern med kombinerad med nio eller skolplikt. Isin analys utgår kommittén från att sänkt skolpliktsålder förutsätter tioårigskolgång och att lågstadiet därvid blir fyraårigt. Det tredjeutvecklingsalternafivet innebär en successiv skolstart, antingen intagningarvid höst- och vårterminens början eller individuellt under läsåret. Anordningarnamed terminsintagning är lättast att genomföra vid stora skolenheter. I områdendär man redan nu har svårt att få tillräckligt många nybörjare för en klass perår räcker dock inte elevantalet till för att bilda en klass och en påvåren. Om en successiv avslutning av skolgången också skall införas för attskolgången skall omfatta för alla elever, måste dessutom vissaorganisatoriska åtgärder vidtas i anslutning till årskurs 9. Betänkandet Förskola - skola remissbehandlas förnärvarande. Remisstiden går ut . Med hänvisning till attfrågan om fidpunkt för skolstart kommer att beredas i regeringens kansli nästaår föreslår utskottet att avslår motionerna 1984/85:618, 1984/85:731yrkande 4 och 1984/85:2818 yrkande 2. Enligt motion 1984/85:1924 (vpk) är tiden nu inne att heltavskaffa hemuppgifter i . Förutsättningarna att grunda skolarbetetpå hemuppgifter anses ha minskat i då antalet invandrarelever ochantalet barn med ensamstående eller heltidsyrkesarbetande föräldrar har vuxit. Utskottet vill först erinra om vad som anförs i Lgr 80(s.50) om hemuppgifter. De utgör en del av skolans arbetssätt. Att läraeleverna att ta ansvar för en uppgift avpassad efter deras individuellaförmåga, är en väsentlig del av den karaktärsdaning som skolan skall ge. Omelever av särskilda skäl inte kan utföra en given uppgift i hemmet bör detenligt Lgr 80 ingå som en naturlig del i skolans planering att i olika formerhjälpa dem att fullgöra uppgifterna i skolan. SÖ har på regeringens uppdragfastställt föreskrifter och anvisningar beträffande hemuppgifterna. Därvidstryks under att hemuppgifterna bör anpassas till de enskilda elevernasförutsättningar. Elever måste kunna få arbeta mot gemensamt uppställda mål påolika sätt och . Genom att också arbeta hemma får elevernamöjlighet att använda så lång fid de behöver. De elever som arbetar långsamtfår dock enligt SÖinte rutinmässigt ges i uppgift att göra färdigt den del av dagens UbU1985/86:1 arbete som de inte hunnit med i skolan för att därigenom hålla jämnasteg med kamrater som arbetar snabbare. Speciell uppmärksamhet skall ägnas deelever som har svårigheter av olika slag. Skolan bör t. ex. samråda ochsamplanera med föräldrar till barn med handikapp om deras arbetssituation. Utskottet vill slutligen peka på regeringens förslag i1985 års budgetproposifion om en generell möjlighet till individuelltimplanejämkning för elever i . Utgångspunkten för denna jämkning äratt vissa elever behöver ytterligare undervisningstid i grundläggandefärdighetsämnen för att nå upp till en normal färdighetsnivå. Elever somuppvisar brister i kunskaper och färdigheter löper nämligen stor risk att fåockså andra svårigheter i skolan liksom även längre fram i livet. Med hänvisning till vad som redovisats föreslår utskottetatt avslår mofion 1984/85:1924. Enligt motion 1984/85:1868 (m) bör som sinmening ge regeringen till känna att ett program för att stärka språkensställning i det svenska skolväsendet bör utarbetas. Bakgrunden till yrkandetär, säger mofionären, att språkens ställning försämrats genomatt timtalet för språkundervisningen successivt minskat. För att tillgodosevårt lands behov av människor med goda färdigheter i olika språk och medgedigna kunskaper om andra länder bör enligt motionen bl. a. följande åtgärderövervägas, nämligen försök med annat nybörjarspråk än engelska i ,försök med start av det andra främmande språket från och med årskurs 6, försökmed ett tredje främmande språk på högstadiet, försök med kurser av olika svårighetsgradoch undervisning i ett eller flera av en skolas "läsämnen" på ettfrämmande språk. Språklärare bör vidare få ökade möjligheter att delta iutlandsförlagda språkkurser under ferietid. Lång fids vistelse imålspråkslan-det bör slutligen ses som merit vid tillsättande avspråklärartjänst. I mofion 1984/85:2531 (m) begärs att allrhän och särskildkurs i tyska och franska skall återinföras för högstadium. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. Efter medgivande från regeringen pågår i kommunsedan läsåret 1981/82 försöksverksamhet med franska som första främmande språki . Samma försöksverksamhet planeras i kommun och hartillstyrkts av SÖ. Regeringen prövar ärendet. I SÖ:s rapport till regeringen den 24 september 1984rörande grund- och tilläggskurser i gymnasieskolan har SÖ lagt fram ett förslagfill ett nytt kursplanesystem för engelska i gymnasieskolan. Detta förslag, somerbjuder eleverna tre olika ingångsnivåer att välja mellan, syftar till attbättre tillgodose elevers skilda förutsättningar och intressen inomgymnasieskolans engelskundervisning. Förslaget tar hänsyn fill gjordaerfarenheter samt forskning som bedrivits bl. a. vid . En bredareförsöksverksamhet på basis av detta förslag förutsätter dock enligt SÖ förstett relativt omfattande kursplanearbete. Detförekommer på flera håll försöksverksamhet med engelskspråkig undervisning,bl a. vid i och Ebersteinska gymna- UbU 1985/86:1sieskolan i . I mindre omfattning förekommer sådan undervisning iandra delar av landet. deltog 325 lärare i centralt anordnadeutlandskurser, till stor del subventionerade av andra länder. Behovet avresurser är dock betydligt större. Sålunda var antalet förstahandssökande tillerbjudna kurser 1 395 och antalet av skolstyrelserna önskade platser 660. Inomregeringskansliet pågår en översyn av fortbildningsorganisationen för lärare.Av direktiven för arbetet framgår att man bl. a. skall beakta möjligheterna atttillgodose fortbildningsbehov i samarbete med andra länder. Meritvärderingen av lärare vid tjänstefillsättning skall,som framgår av UbU 1985/86:5, ses över. Utskottet utgår från att den i motion1984/85:1868 aktualiserade frågan om tillgodoräknande av lång tids arbete iutlandet som merit vid tillsättande av tjänst som språklärare tas upp i detsammanhanget. Med hänvisning till vad som anförts föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1984/85:1868. När beslöt att alternativkurserna iB-språk skulle upphöra fr. o. m. /83 gav som sin meningregeringen till känna att B-språk skulle garanteras samma resurser som tillkomämnena /82 (prop. 1978/79:180, UbU 1978/79:45 rskr. 1978/79:422).Föreskrifter om hur detta skall göras finns i SÖ-FS 1982:25. Utskottetförutsätter att i stället för alternativkurser andra och mer flexiblaelevgrupperingar som ger eleverna en god färdighetsträning prövas. Medhänvisning till det anförda avstyrks motion 1984/85:2531. Enligt motion 1984/85:2818 (m) yrkande 10 bör läroplanenstidsbegränsning för s. k. nivågruppering avskaffas. Motionen berör i denna deltvå saker, nämligen dels formerna för arbetet i en arbetsenhet, dels anordnandeav särskild undervisningsgrupp för specialundervisning. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandet anföra följande. Som en följd av beslut om nytt statsbidrag förgrundskolan (prop. 1977/78:85, UbU 1977/78:21, rskr. 1977/78:260) infördes den1 begreppet arbetsenhet i . Arbetsenheten som organisationsforminnebär att två eller flera klasser organiseras i en arbetsenhet och att fillarbetsenheten knuten personal arbetar som ett lag. En arbetsenhet består avklasser från antingen samma årskurs eller fråri olika årskurser.Arbetsenheterna ger i större utsträckning än klasser möjligheter att anordnagruppundervisning efter elevernas behov. De ger också större möjligheter tillsamarbete mellan lärarna. Det är vanligt att man inom en arbetsenhet på schematblocklägger undervisningen i vissa ämnen för att åstadkomma en uppdelning aveleverna i grupper, som de får välja emellan. Detta möjliggör en merindividualiserad undervisning. En utveckling av skolan enligt den nya läroplanen (Lgr 80)utesluter en statisk nivågruppering. Statsbidragets utformning och det nyaarbetssättet i skolan ger inte längre täckning för nivågruppering som organisatorisktbegrepp. Arbetet inom en arbetsenhet är inte längre bundet till den enskilda klassenoch inte heller till en årskurs. Arbetsgrupper bildas och upplöses när UbU1985/86:1 detta kan främja arbetet och tillgodose den enskilde elevens behov.Att vid ett sådant arbetssätt ha en tidsangivelse för gruppens bestånd är intelängre meningsfullt., Vad gäller elever som måste ha betydligt mer hjälp änandra behandlar läroplanen dem i ett särskilt avsnitt (Elever med särskildabehov). För att de skall kunna få hjälp på bästa sätt kan det enligt läroplanenvara nödvändigt att samla dem i mindre grupper. Om en sådan gruppering blirbestående under längre fid kan den påverka elevernas självuppfattning. Skolanmåste därför undvika att sådana grupperingar blir bestående under längre fidoch blir identiska i mer än ett ämne. För att ett individanpassat arbetssätt iskolan skall främjas gäller i detta fall enligt läroplanen som en absolutlängsta tidsgräns en termin. Skulle eleven, trots extra stöd ,fortfarande ha avsevärda studiesvårigheter måste skolan sämråda med elev ochföräldrar om grupperingen. beslutar i sådana fall omeleven skall få arbeta längre fid i särskild undervisningsgrupp förspecialundervisning i ett eller flera ämnen.' Med hänvisning fill vad som redovisats om arbetssättet igrundskolan och om anordnande av särskild undervisningsgrupp förspecialundervisning föreslår utskottet att avslår motion 1984/85:2818yrkande 10. I fyra mofioner tas upp frågor som gäller undervisning ochbetygsättning i orienteringsämnena på högstadium. I motion 1984/85:1937 (c) anförs att Lgr 80 varitutgångspunkten för en pedagogisk debatt om hur långt integrationen mellanämnena skall drivas och om integrationen är något som ovillkorligt påbjudseller är en möjlighet att utnyttja, varvid ämnesstoff och pedagogisk metodslutligt får avgöra. Ordet integrafion har enligt motionärerna blivit ettmodeord när det tillämpas på de samhälls- och naturorienterande ämnena. Om mangranskar orienteringsämnenas stoff enligt Lgr 80 finns det enhgt motionärernastora områden som kan kallas ämnesspecifika. Det krävs enligt mofionärerna djupförtrogenhet med ämnesstoffet i de samhälls- och naturorienterande ämnena närman skall göra synteser inom ämnesområdena. Vad som i motionen anförts ombehovet av fördjupade kunskaper i de enskilda skolämnena anser motionärernaatt som sin mening bör ge regeringen till känna. I motion 1984/85:2818 (m) yrkande 11 framhålls att även omorienteringsämnena är grupperade i två ämnesgrupper består dessa ändå av ettantal i läroplanen namngivna ämnen. Motionärerna önskar att gör ettentydigt uttalande fill förmån för att studierna i de enskilda ämnena inte fårersättas av en totalintegrering i ämnesblock. De i gruppen ingående ämnenasidentitet får inte suddas ut. Betyg bör vidare sättas i de enskilda ämnena. I motion 1984/85:2527 (m) erinras om att enligt uppdrag avregeringen skall SÖ till regeringeninkomma med en bedömning av när övergång till ett ämnesövergripande arbetssätti orienteringsämnen på högstadiet kommer att vara genomförd. Enligt motionärernahar regeringen inte stöd för sitt starka och ovillkorliga krav påintegration av orienteringsämnena, som regeringsbeslutet UbU 1985/86:11982 ger uttryck för, 1979 då den nya läroplanen förgrundskolan antogs (prop. 1978/79:180, UbU 1978/79:45, rskr.