bet · G901JuU13 · 1985-12-31 00:00:00 — Kritiken har i stora delar riktats mot lagtextensoklara och alltför öppna formuleringar, som mer eller mindre ger den karaktärav ramlagstiftning. Som lagrådets ledamöter uttalat är en sådanlagstiftningsteknik absolut inte godtagbar på straffrättens område. Förslagets utformning är vidare sådan att betydandesvårigheter kan förutses vid en framtida tillämpning av reglerna. Detta gällerbåde i fråga om gränserna för tillämpningsområdet och de skönsmässigabedömningar som domstolen i varje enskilt fall måste göra. Den föreslagnalagtexten ger inte den enskilde tillräcklig vägledning för bedömningen av omhans beteende kommer att anses vara laglydigt eller ej. Någon möjlighet attförutse hur en domstol kommer att tolka de allmänt hållna reglerna kommer denenskilde inte att ha. Dessa förhållanden inger utskottet mycket storabetänkligheter. Enligt utskottets mening tillgodoser regeringsförslaget omföretagsbot inte de elementära rättssäkerhetskraven. Vad nu sagts leder utskottet till slutsatsen att regeringensförslag om lagstiftning om företagsbot inte bör godtas av . Utskottetställer sig därför bakom de i motionerna 111, 112 och 113 framförda yrkandenaom avslag på propositionen. På grund av detta ställningstagande saknar utskottetanledning att gå in på enskildheter i lagförslagen. Utskottet vill emellertiduttala sitt stöd för huvuddragen i den kritik mot lagförslagen som förs fram imotionerna. Med hänsyn till det behov av lagstiftningsåtgärder på områdetsom utskottet inledningsvis har berört vill utskottet emellertid härjämteuttala sig för fortsatta överväganden i ämnet. Det är angeläget att man utanalltför stor tidsutdräkt finner vägar som kan leda till skärpta sanktioner motnäringsidkare som sätter sig upp mot samhällets regler. Såsom framgått av vadutskottet sagt torde detta få ske inom ramen för gällande ordning.Lösningar som bör övervägas kan avse strängare straff mot näringsidkaren somfysisk person, skärpningar i fråga om förverkande, skadestånd, vite ochsanktionsavgifter. Ett utvidgat skadeståndsansvar i förening med särskildtalerätt för det allmänna hör också hit. Vidare är det viktigt att fortsättaarbetet på att finna effektiva former för vinsteliminering i företag som brytermot vitala regler och därigenom skaffar sig vinster på orättfärdigt sätt. Detbör ankomma på regeringen att närmare bestämma hur det skisserade arbetet skallbedrivas. Ett nytt förslag till lagstiftning bör så snart som möjligtföreläggas . Därmed avser utskottet att arbetet med ett sådant förslagbör bedrivas med förtur men utan sådan brådska att elementärarättssäkerhetskrav åsidosätts. Vad utskottet nu anfört med anledning av motionerna börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder momenten 1-3 bort ha följande lydelse: 1. beträffande avslag på förslagetom införande av sanktionen företagsbot attriksdagen med bifall fill motion 1985/86:111 i denna del (yrkande 1), motion1985/86:112 i denna del (yrkande 1) och motion 1985/ 86:113 idenna del (yrkande 1) godkänner vad utskottet anfört i detta JuU 1985/86:13hänseende, 2. beträffandetillkännagivande om nytt förslag attriksdagen ined anledning av motion 1985/86:111 i denna del (yrkande 2), motion1985/86:112 i denna del (yrkande 2) och motion 1985/86:113 i denna del (yrkande2) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört i dettahänseende, 3. att avslår de genom proposition1985/86:23 framlagda förslagen till a. lagotn ändring i , b. lagorn ändring i lagen (1964:163) om införande av , c. lagom ändring i , d. lagom ändring i komrnunalskattelagen (1928:370). (), () och ()anför: Vi har, tillsammans med företrädare för ochcentern, reserverat oss mot utskottsmajoritetens beslut att tillstyrkapropositionens förslag om införande av sanktionen företagsbot. Som närmareutvecklas i reservationen anser vi att förslaget, i den utformning som det harkommit att få, skall avslås. För det fall skulle komma att bifallavad utskottets majoritet hemställt - och företagsbot således införs i densvenska rättsordningen - vill vi framhålla att det hade varit lämpligt ochrimligt om sanktionen gjorts tillämplig inte bara i fråga om näringsidkare utanäven i fråga om organisationer som inte är i egentlig mening näringsidkare menvars verksamhet innefattar ekonomisk förvaltning i mer eller mindreaffärsmässiga former. Som exempel kan nämnas fackföreningsrörelsen,bildningsförbunden och idrottsrörelsen. Det torde vara allmänt känt att detäven inom sådan verksamhet kan förekomma brottsliga förfaranden som ärjämförbara med dem som är avsedda att beivras genom företagsbot. () anför: Den i detta lagstiftningsärende aktualiserade språkfråganom man senare bör byta ut ordet "obilligt" mot "oskäligt"är - som utskottet säger - inte lättbedömd. Betydelseskillnaden mellan de båda orden i de sammanhangdär de används är mycket fin, och i sakprosan torde den ha försvunnit. Det ärvidare tänkbart att ordet "obilligt" av många kan missförstås oftareän "oskäligt". Emellertid är det svårt att bortse från att ordet"obilligt" används för att öppna möjlighet för att ta billighetshänsyn. En särskild betydelse har det onekligen också att ordet fått en speciell valör i lagtolkningssammanhang och i rättstillämpningen i övrigt: Härtill kommer att en terminologisk översyn av 22 detaktuella rättsområdet inte bara innebär ett tekniskt enkelt utbyte av ord JuU 1985/86:13 utan också kräver överväganden av mera komplicerad natur. Slutsatsen borde enligt min mening närmast bli att man, ialla händelser inte , bör lägga ner mera möda på denna sak än somredan skett. Jag ansluter mig dock till vad utskottet enhälligt uttalat ochtill tanken där bakom, nämligen att det bör ankomma på attöverväga frågan om det bör tas initiativ till ett ställningstagande avriksdagen. Skatteutskottetsyttrande /86:1 y JuU1985/86:13 Bil. Regeringenföreslår i proposition 1985/86:23 att de nuvarande sanktionerna i brottsbalkenskall kompletteras med en ny ekonomisk sanktion, benämnd företagsbot ochkonstruerad som en särskild rättsverkan av brott som skall kunna åläggasnäringsidkare när brott har begåtts i dennes verksamhet. Företagsboten skallenligt förslaget anses utgöra en vid näringsidkarens taxering icke avdragsgillkostnad. I ärendet har väckts tre motioner, alla med yrkanden om avslag påpropositionen. harberett skatteutskottet tillfälle att yttra sig i ärendet. Skatteutskottetsom begränsar sig fill frågan om företagsbotens behandling i avdragshänseendekonstaterar att företagsboten, som den slutligt utformats i propositionen,uteslutande givits karaktären av en bestraffande sanktion. Vid sådantförhällande bör den enligt de principer som allmänt tillämpas vid beskattningeninte utgöra en avdragsgill kostnad. Närvarande:Jan (), ()', ()', (), (), (), (), ()', (), (), (), Karl-AndersPetersson (c), (vpk), () och (). *Ej närvarande vid justeringen. KnutWachtmeister (m), (), (), (),(), () och () anför: Representanterför våra partier har i motioner till jusfitieutskottet yrkat avslag päpropositionen. Ett bifall till detta yrkande innebär att frågan omföretagsbotens skattemässiga behandling förfaller. Idet förslag företagsbot som lades fram av kommissionen mot ekonomisk brottshghet liksom senare i lagrädsremissen var boten konstru- 24 erad som en särskildrättsverkan av brott med både vinsteUminerande och Detta föranledde allvarlig kritik från lagrådet och JuU 1985/86:13riksskatteverket, iom menade att sanktionen uteslutande borde ges en Bil.repressiv funktion om man ville undvika missförstånd och ojämnhet irftttstillämpningen. I propositionen har föreslagits att företagsbot skallfastställas direkt i pengar och att latituden skall sträcka sig från 10 000 kr.till 3 milj. kr. Departementschefen anser sig härigenom ha begränsatföretagsboten till att ha uteslutande en bestraffande funktion. Han konstateraremellertid att man även med denna konstruktion av företagsboten börkunna ta hänsyn fill uppkomna eller tänkbara ekonomiska fördelar av detförfarande som föranlett boten. Detta tolkar vi sä att företagsboten också i dennya versionen inrymmer ett vinsteliminerande element. Av den anledningen anservi det inte utan vidare klart att företagsboten generellt skall bedömas som envid näringsidkarens beskattning icke avdragsgill kostnad. Avslutningsvis vill vi erinra om att vi i samband medriksdagsprövningen av frågan om det arbetsräftsliga skadeståndetsskatterättsliga behandling hävdade den uppfattningen att modem lagstiftning -med dess ofta svåröverskådliga och svårtolkade bestämmelser - ställer orimligakrav på företagen. Innehållsförteckning JuU 1985/86:13 Lagom ändring i ............................... 2 Lag om ändringi lagen (1964:163) om införande av 6 Lag om ändringi ......................... 7 Lag om ändringi kornmunalskattelagen( 1928:370) 9 Utskottet ...................................................................... ...... 11 Inledning ...................................................................... .. 11 Propositionenshuvudsakliga innehåll............................. 12 Avgränsningenav det straffbara området m. m............. ...... 13 Företagsbotoch straffpåföljd ....................... 15 Företagsbotför handelsbolag ..................................... 16 Företagbotvid taxering ................................................ 16 ' Förslagetseffekter på företagen m.in. Sammanfattandeställningstagande............................... ...... 18 Övrigt.............................................................................. ...... 18 Utskottetshemställan.................................................... ...... 19 Reservation(rn, fp, c)..................................................... 20 Området förföretagsbot (m).................................... 22 En språkfråga(fp) ................................................. ..... 22