bet · G901AU13 · 1985-12-31 00:00:00 — att med bifalltill motionerna 1985/86: A473 yrkande 11 och 1985/86; A405 yrkande 15 imotsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Äldre arbetslösas företrädesrätt till IKS (mom. 46) BörjeHörnlund (c) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 59 som börjar med "" och slutar med "molsvarande del" bort ha följandelydelse; Utskottetinstämmer i mofionärernas uppfattning att IKS-verksamhelen på ett meraoffensivt och långsiktigt sätt bör användas som ett regionalpoHtisktinstrument. En förutsättning för delta är att kravet pä äldre arbetslösasföreträdesrätt slopas. Utskottet tillstyrker därför molion A405 i molsvarandedel. delsatt utskottets hemställan under 46 bort ha följande lydelse; 46. beträffandeäldre arbetslösas företrädesrätt till IKS att med bifaHtill motion 1985/86; A405 yrkande 15 i molsvarande del som sin mening gerregeringen till känna vad ulskotlet anfört. Stödområdesindelningen (mom. 53, 54, 56, 57, 59 och60) Lars-OveHagberg (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 62 börjar med "Utskottetvill" och på s. 63 slutar med "aktuella delar" bort ha följandelydelse: uppfattning motiverar den allvarliga situationen i Bergslagen attförändringar vidtas i den nu gällande stödområdesindelningen. Utskottettillstyrker därför följande motionsyrkanden om ändrad inplacering av ett antalBergslagskommuner; Utskottetsställningstagande innebär att önskemålen beträffande stöd-områdesindelningen imotionerna 460, 461, 480, A434, 467, A445, A409 samt 472 i aktuella delartillgodoses. Övriga i sammanhanget behandlade motionsyrkanden avstyrks. anfört om ändrad stödområdesindelning bör ges regeringen lill känna. dels altutskottets hemställan under 53, 54, 56, 57, 59 och 60 bort ha AU 1985/86:13 följande lydelse; 53. beträffandeinplacering i stödområde av kommun att med bifall tillmolion 1985/86: 467 yrkande 3 i motsvarande del som sin mening ger regeringenlill känna vad ulskollel anförl, 54. belräffandeinplacering i stödområde av attriksdagen med bifall till motion 1985/86; 467 yrkande 3 i motsvarande del somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförl, 56. beträffandeinplacering i stödområde av kommun alt med bifall tillmotionerna 1985/86; A434 och 1985/ 86; 480 yrkande 4 i molsvarande del som sinmening ger regeringen lill känna vad utskottet anfört, 57. beträffandeinplacering i stödområde av all med bifall lillmotionerna 1985/86:460, 1985/86:461, 1985/86; 472 yrkande 2 i motvarande deloch 1985/86:480 yrkande 4 i motsvarande del som sin mening ger regeringen lillkänna vad utskottet anfört, 59. belräffande inplacering i stödområde avHallstahammars kommun allriksdagen med bifall till motionerna 1985/86; A409 yrkande 1, 1985/86; A445yrkande 2 och 1985/86:472 yrkande 2 i molsvarande del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anförl, 60. belräffande inplacering i stödområde avFagersta, och Sklnnskattebergs kommuner altriksdagen med bifall lill motion 1985/86: A445 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Regionalpolitiska insatser i (mom. 68-79-motiveringen) () och () anser alt dendel av utskottels yttrande som på s. 68 börjar med "Utskottet delar"och på s. 71 slutar med "akluella delar" bort ha följande lydelse: Ulskollel delar den oro för utvecklingen i somkommer lill uttryck i motionerna. Den befolkningsslalistik som tidigareredovisats ger en entydig bild av en utveckling som till stora delar liknar1960-talets folkomflyttning. Den mer balanserade ulveckling som efterintensifierade insatser kunde noteras i slutet av 1970-lalel och början av1980-talet har åter förbytts till en accelererande befolkningsminskning och netloulflylt-ning. Elt inslag i denna ulveckling som förtjänar särskilduppmärksamhet är ungdomarnas utflyttning. Åldersstrukturen i dessa regioner,som redan på 1960-lalel drabbades av en slor ungdomsulflyttning, försämrasdärigenom ytteriigare. Som anförts i del tidigare krävs det en förstärkt ochbreddad regional- AU 1985/86: 13 politik för att kunna vända på dennaulveckling. De regionalpolitiska målen måsle få en övergripande status och återspeglasi en helhetssyn på bl.a. näringspolitiken, sysselsättningspolitiken,trafikpoliliken och bostadspolitiken. Länsanslagel har visat sig vara ett effektivt instrumentför ökad regional balans. Denna stödform har utnyttjats i betydligt mindreomfattning än vad som är rimligt med hänsyn lill dess verkningsgrad. En höjningav del totala anslaget för utvecklingsinsatser i enlighet med vad cenlerparlielförordat skulle få stor betydelse för ulvecklingen i . Ett annat viktigt inslag i en förstärkt regionalpolitikbör vara investeringar på kommunikationsområdet. Fungerande kommunikationer ärofta en avgörande förulsätlning för en positiv näringsutveckling i en region.Åtskilliga grusvägar behöver beläggas, broar behöver förslärkas för alt klaratung trafik m. m. Av den anledningen är del nödvändigt att får enstörte andel av slatens insalser på kommunikationsområdet. Det är även lätt altinse vilken betydelse en höjning av anslaget lill länsvägnälet enligtcenterpartiets förslag skulle ha för denna region. Här redovisas i fleramotioner konkreta projekt som bör kunna förverkligas utan dröjsmål. Utskottetvill här hänvisa till förslagen i bl. a. de centerparlistiska motionerna A460,A467, A474, A477 och A493. Även jordbruket spelaren viktig roll för den fortsattaulvecklingen. Den negativa ulveckling som kännetecknar jordbrukets område måstehejdas. Den nuvarande prispresspolitiken måsle därför ersättas med en positivtinriktad politik som förbättrar Norrlandsjordbrukets ekonomiska situation.Enligt utskottets uppfattning måste regering och riksdag leva upp lillsina uttalanden om bibehållen jordbruksproduktion i . Hithörande frågorbehandlas i annat sammanhang i . En viktig orsak lill problemen är del slarka beroendet avbasnäringarna i Norrlandslänen. De senasle årens genomgripandestrukturförändringar inom bl. a. järn-, stål-, gruv- och skogsbranscherna harfåll betydande konsekvenser för de berörda länen. Utskottet konstaterar att det kommit i gång vissa projektför kunskapsuppbyggnad och teknikspridning inom bl. a. data- ochbioteknikområdet i Norrlandslänen . Initiativ som exempelvis delplanerade ulvecklingscenlret för östra , innovationernas hus i ,drifts- och underhållstekniska centret i , Tekniska centrumm.fl. är betydelsefulla för en industriell breddning och förnyelse iNorrlandslänen. Det framstår som utomordentligt viktigt att den "nyatekniken" också kommer Nortlandslänen till del på bred front. Utskottet vill slutligen uppmärksamma skatleutjämningensbetydelse för Norrlandslänen. Flertalet av Norrlandskommunerna har kommunalaskattesatser som tillhör landets högsta trots att den kommunala servicen ärrelativt låg. Enligt utskottels mening måste därför vidtaåtgärder för en rättvis skatteutjämning. Hithörande frågor behandlasemellertid av i ett annal sammanhang. Sammanfattningsvis vill utskottet framhålla att dennuvarande ulveck lingen i Nortland, som innebär en fortgående utarmning och avfolkning av 143 främst dess inre delar,måste brytas. För alt åstadkomma detta trendbrott AU 1985/86: 13 krävs del en nyregionalpolitik som på bred front med förstärkt kraftfullhet och en klardecentralistisk inriktning möter problemen. andra avsnitt utvecklathur en sådan politik för regional balans i landet bör Genomförs denpolitiken skulle de i sammanhanget behandlade Norriandsmotionerna iväsentliga delar kunna sägas bli tillgodosedda. behöver därför inteföranleda någon särskild åtgärd. Regionalpolitiska insatser i (mom. 71,74, 76,78 och 79) Lars-OveHagberg (vpk) anser dels att den del avutskottets yttrande som på s. 68 börjar med "Utskottet delar" och på s. 71slutar med "aktuella delar" borl ha följande lydelse; Utskottethar i det föregående redovisat de insatser som görs inom främstregionalpolitiken för att vända utvecklingen i . Erfarenheten har emellertidmed all önskvärd tydlighet visat att den traditionella regionalpolitiken inleförmår påverka de krafter som styr utvecklingen. Det krävs därför grundläggandeförändringar i den ekonomiska politiken som innebär alt kapitalöverföringenlill del privata kapitalet och enskilda rika stoppas. Strömmen av kapital måstevändas för alt samhällel skall få möjlighet att genom politiska beslut vridautvecklingen rält. Det krävs vidare en ny regionalpolitik vars främsta innehållutgörs av samhälleliga styrmedel när det gäller industrietableringar. I dettasammanhang bör löntagarfonderna och i synnerhet Nordfonden spela en viktigroll. Dessa frågor har utskottet på ett övergripande sätt behandlat i detföregående. Idelta sammanhang vill ulskotlet emellertid föreslå alt ställa sigbakom motionerna A457 och A466, båda av (vpk), i vilka föreslåssärskilda åtgärdsprogram för resp. . Imotionerna redovisas en rad konkreta åtgärder vilka bl. a. tar fasta på behovetav en förnyad regionalpolitik, löntagarfondernas användning iregionalpolitiken, utbyggd offentlig sektor, ökat byggande saml högreförädlingsgrad inom pappers- och massaindustrin. Vidaretillstyrker utskottet motionerna A414 av () och A454 av SvenHenricsson (vpk) i vilka föreslås alt en särskild länsutredning iVästernorrland skall tillsättas. Utskottetanser vidare all ytterligare två motioner, i vilka förs fram konstruktivaförslag som syftar till att hålla uppe sysselsättningen i , bör gesriksdagens bifall. Imolion A442 av (vpk) föreslås all staten bör sätta in lämpligastödinsatser vid servicecentralen i . Det kan inle varasamhällsekonomiskt försvarbart alt denna regionalpolitiska satsning som skapatsysselsättning åt främst arbetslösa kvinnor i Nortbotten, skall behöva minskasin personal på grund av bristande stöd från statens sida. Staten måsle, somframhålls i motionen, i ökad utsträckning lägga ut beställningar till företageloch också överväga om ägartillskott behövs. Imotion A408 av (vpk) föreslås alt en försöksverksam het kommer till stånd med en personalmässig brutlodimensionering vid de 144 Enligt utskottets uppfattning kunde AU1985/86: 13 det vara av intresse alt pröva denna möjlighet. Regeringen börsåledes initiera att personalplanerna vid de statliga myndigheterna iVästerbotten även skall innehålla extraljänster som ersätter personal som ärborta på grund av sjukdom, ledighet, semester etc. Vad utskottet anfört i anslutning till motionerna A408,A414, A442, A454, A457 och A466 bör ges regeringen till känna. Övriga isammanhanget behandlade motioner avstyrks. dels alt utskottets hemställan under 71, 74, 78 och 79bort ha följande lydelse; 71. beträffande stödinsatser vid servicecentralen iGällivare attriksdagen med bifall till motion 1985/86; A442 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 74. beträffande bruttodimensionering vid statligamyndigheter i attriksdagen med bifall till motion 1985/86; A408 som sin meningger regeringentill känna vad utskottet anfört, 76. beträffande länsutredning för attriksdagen med bifall lill motionerna 1985/86; A414 och 1985/ 86; A454 som sinmening ger regeringen lill känna vad utskottet anfört. 78. beträffandeåtgärdsprogram för attriksdagen med bifall till molion 1985/86; A457 samt med avslag på motionerna1985/86; A479 i motsvarande del, 1985/86; A482 yrkandena 2-4 och 1985/86; A493yrkandena 1, 2, 3 och 10-12 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 79. beträffandeåtgärdsprogram för attriksdagen med bifall lill molion 1985/86; A466 som sin meningger regeringentill känna vad utskottet anförl. Den allmänna inriktningen på insatserna i Bergslagen(mom. 80) () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 79 sombörjar med "Mol denna" och slutar med "motionen 475" bortha följande lydelse; Utvecklingen i Bergslagen är oroväckande. Den ökandeobalansen genom den alll snabbare strukturomvandlingen har drabbat dennaregion mycket hårt. Denna utveckling får på olika sätt negativa konsekvenserför Bergslagskommunerna, bl. a. underutnylljade investeringar i skolor ochbostäder samt en allt sämre arbetsmarknad. De insatser som gjorts av den socialdemokratiskaregeringen har enligt utskottets uppfattning varit otillräckliga. Regeringen har saknat den helhetssyn på insatserna som är nödvändig om man skall kunna nå positiva 145 10 1985/8Ö. resultat.Det föreligger därför elt mycket stort behov av en bättre samord- AU1985/86: 13 ning av insatserna på de olika politikområdena än vad som ärfallet. För alt vända ulvecklingen krävs vidare en ändring av denallmänna inriklningen på regionalpolitiken. Som tidigare framhållits börregionalpolitiken vara elt instrument för decentralisering och medverka tillatt bryta den koncentralionsulveckling som präglar centrala delar avsamhällets organisation. För länen i Bergslagen skulle en väsentlig höjning av des. k. länsanslagen ha slor betydelse. Möjligheterna att förverkliga en radangelägna projekt skulle väsentligt förbättras. Frågan om länsanslagens storleklar utskottet ställning lill i ell annat avsnitt i delta betänkande. a.behandlas i det sammanhanget förslag om en kraftig höjning avlänsanslagen. En kraftig höjning av länsanslagen enligt förslagskulle för övrigt tillgodose väsentliga delar i bl. a. motionerna 480 (c), A440 (c), A462 (c) och A487 (c). Vidare skulle en sänkning av socialavgifternaför småföretagen enligt förslag betyda myckel för ulvecklingen iBergslagen. För Bergslagslänen spelar vidare kommunikationerna en storroll. kraftigt ökat väganslag - som för övrigt föreslagit -skulle här vara betydelsefulll. I regionen fmns angelägna projekt som skullekunna förverkligas med kort varsel. Det gäller t. ex. en ny bro över Dalälvenvid Hovnäs i . Utskottet vill vidare stryka under småföretagens betydelseför utvecklingen i Bergslagen. Den tekniska kompetensen måsle förbättrasliksom möjligheterna att ta tillvara de lokala produklionsförulsättningarna.Det gäller alt utveckla smäskaliga lösningar och stimulera nyföretagande ochenskilda initiativ. Som framhålls i den centerparlistiska motionen 475 är delväsentligt alt man tillskapar särskilda tekniska utvecklingscentra utanför destora högskoleorterna. Inle minst för utvecklingen i Bergslagen skulle detvara myckel värdefullt om man kunde ta vara på den kapacitet som finns i en radmindre orter i Bergslagen och med hjälp härav bygga upp tekniskautvecklingscenlra med stor betydelse för regionen. Slutligen vill utskottet framhålla att regeringen måstevidta kraftfulla insalser för att förmå de större företagen att förlägga utbyggnaderoch nyetableringar lill Bergslagsregionen. Utskottet tillstyrker grunddragen i den nu föreliggandepropositionen. Propositionen innehåller emellertid beklagligtvis alltför fåkonkreta förslag. Utskottet kommer i den följande framställningen alt behandlapropositionen i dess olika delar. Inför det fortsatta arbetet med att vända utvecklingen iBergslagen bör regeringen ges lill känna vad utskottet i anslutning till dencenterpartistiska motionen 475 anfört om inriktningen på insatserna iBergslagen dels att utskottets hemslällan under 80 bort ha följandelydelse: 80. belräffande den allmänna inriktningen på insatserna iBergslagen. allriksdagen med bifall till motion 1985/86:475 yrkande I saml med ... anledningav proposition 1985/86; 125 bilaga 10 i motsvarande del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Omfattningenpå insatserna i Bergslagen (mom. 81- AU1985/86:13 motiveringen) AndersG Högmark, och (alla m) anser att den del avutskottets yttrande på s. 80 som börjar med "Med hänsyn" och slutarmed "propositionens förslag" bort ha följande lydelse; Belräffandeomfattningen på insalserna i Bergslagen avslyrker utskottet vad som anförs ivpk-motionen 469. De förslag som förs fram av vpk framstår som orealistiska ochhar dessutom en inriktning som ulskollel inle kan ställa sig bakom. Motionenbör sålunda avslås. Omfattningen på insatserna i Bergslagen (mom. 81) Lars-OveHagberg (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 80 som börjar med "Medhänsyn" och slutarmed "propositionens förslag" bort ha följandelydelse; uppfattning är de insalser som föreslås för alt vända ulvecklingen iBergslagen otillräckliga. Del bör, som framhålls i vpk-motionen 469, isammanhanget erinras om all regionen föriorat 2500arbetstillfällen. i del följande tar slällning lill regeringens åtgärdsprogram skerdetta i förvissningen om att regeringen snarasl lill ålerkommer medell nytt och mer omfattande program. Regeringen bör därvid i sitt arbete ulgåfrån de riktlinjer som anges i vpk-motionen 469, och som i sammanfattninginnebär: Ytterligare insatser måste göras för all stärkainfrastrukturen i Bergslagen. Industrin måste bevaras och befästas genomförnyelse där förelagen åläggs ett särskill socialt ansvar försysselsättningen. Vinster från företagen i skall återinvesterasdär. Ett förbud mot avskedanden från de större förelagen måsle införas. Ett riklat slöd måsle sättas in iBergslagskommunerna för alt hålla sysselsättningen uppe. Nya näringar måste lokaliseras till Bergslagen.Lokaliseringssamrådet måsle ersättas med en direkt styrning av nyetableringarlill i synnerhet skogslänen och Bergslagen. Löntagarfonderna måste få en ny roll iregionalpolitiken, varvid Mellanfonden bör skapa ca 1 000 nya arbetstillfällenunder en treårsperiod i Bergslagskommunerna. Statsföretag bör ges en ny och helt annorlunda rollän med bl. a. mer av samhällsekonomisk inriktning. Ett sysselsättningspaket av miljardomfatlning fram för varje län. med bifall till vpk-motionen 469 anfört om omfattningen av insatsernai Bergslagen bör ges regeringen lill känna. dels attutskottets hemställan under 81 bort ha följande lydelse; AU 1985/86: 13 81. beträffandeomfattningen på insatserna i Bergslagen attriksdagen med bifall till motion 1985/86:469 samt med anledning avpropositionen i motsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Bergslagsdelegationens verksamhet (mom. 82) , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 80 sombörjar med "En Bergslagsdelegation" och sluiar med "avstyrksdärför" bort ha följande lydelse; Enligt utskottets uppfattning är uppgifterna i propositionenom den tilltänkta Bergslagsdelegationen alltför knapphändiga och diffusa. Detfinns inte ens en specificering av vilken typ av utvecklingsprojekt somdelegationen avser stödja. Regeringens förslag i denna del bör därför avslås. Utskottet delar också uppfattningen i bl. a. den moderatamotionen 478 alt utvecklingsinsatser i första hand bör handläggas på länsnivå.I den mån det behövs ett särskilt organ för Bergslagsregionen bör detta direktunderställas regeringen. Som framhålls i motion 478 bör ett sådant organ - omdet kommer till stånd - utformas så att det är representativt för berörda länoch för näringslivet i regionen. Det bör därefter göras en bedömning huruvidaell sådant organ skall tilldelas någol direkt medelsansvar. Vad utskottet anfört i anslutning till motionerna 467, 472och 478 i aktuella delar om Bergslagsdelegalionens verksamhel bör gesregeringen lill känna. dels alt utskottets hemställan under 82 bort ha följandelydelse; 82. beträffandeBergslagsdelegationens verksamhet alt riksdagenmed bifall lill motion 1985/86:478 yrkande 5 samt med anledning av delspropositionen i motsvarande del, dels motionerna 1985/86:467 yrkande 5 och1985/86:472 yrkande 1 som sin mening ger regeringen tiH känna vad utskottetanfört. Bergslagsdelegationens verksamhet (mom. 82) () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s.80 som börjarmed "En Bergslagsdelegation" och sluiar med "avstyrksdärför" bort ha följande lydelse: Utskottet tillstyrker att en särskild Bergslagsdelegationkommer lill stånd. Den bör bli en samlande kraft för de omfattande insatser sombehöver sättas in i Bergslagslänen. Ulskoltet anser att delegationen bör haegna medel till sitt förfogande. Utskottetutgår emellertid från att delegationen i sitt arbete kommer att AU 1985/86: 13ha ell nära samarbete med bl. a. länsorganen. Samlidigl bör erinras om att deordinarie regionalpolitiska medlen liksom kommer all disponeras avresp. En krafig höjning av länsanslagen skulle självfallet fåstor betydelse för det arbete som bedrivs i de berörda länen. Aktuellamotionsyrkanden avstyrks med hänvisning till vad utskottet anfört i denna del. Närdel gäller tillkomsten av vill ulskotletframhålla att detta bör vara lokaliserat till Bergslagen. Det kan inte finnasbärande motiv för att ha detta kansli placerat i . Vad utskottet medanledning av proposifionen anfört om lokaliseringen av Bergslagsdelegationenskansli bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 82 borl haföljande lydelse: 82. beträffande Bergslagsdelegalionens verksamhet attriksdagen dels med anledning avpropositionen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omBergslagsdelegationens lokalisering dels med bifall tillpropositionen i motsvarande del avslår motionerna 1985/86:467 yrkande 5,1985/86:472 yrkande 1 och 1985/86:478 yrkande 5. Företagsutveckling i Bergslagen (mom. 83) AndersG Högmark, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 80 börjar med "Utskottetinser" och och på s. 81 sluiar med "molion 478" bort ha följandelydelse; Utskottettillstyrker att särskilda medel - 68 milj. kr. - avsätts förföretagsulvecklande insalser. Behovetav lämpliga industrilokaler för små företag i många av regionens kommuner är som framhålls i den moderata motionen 478 -allmänt omvittnat. Principiellt bördärför uppförande och drift av industrilokaler kunna ske på privat basis.Detta förutsätter dock en större stabilitet och tillväxt av regionensnäringsliv än vad som råder. En mer tillväxtstimulerandepolitik, som moderata samlingspartiet i andra sammanhang lagt förslag om,skulle positivt bidra till en sådan utveckling. därför vara motiverat med denna lyp av offentligt stöd. Utskottet villemellertid understryka alt möjligheten till samverkan med privata intressen börutnyttjas i så stor ulslräckning som möjligt. Delär också viktigt att vissa resurser sätts in på ålgärder som syftar till alt höja enskilda företags kompetens på strategiska kunskapsområden. Exempel på sådana kan vara marknadsföring, exporlförsäljning, tillämp ning av ny teknik, underleverantörers nya roll som systemleverantör saml ekonomisk planering, styrning och kontroll. Ett aldrig så generöst finansi- 149 ellt stöd från samhälletssida kan inle uppväga brister i enskilda företags AU 1985/86: 13 kunnandepå dessa områden. i anslutning lill propositionen och den moderata motionen 478 anförlom medlens användning bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 83 borl haföljande lydelse; 83. beträffande företagsutveckUng i Bergslagen alt riksdagenmed bifall till motion 1985/86:478 yrkande 6 samt med anledning avpropositionen i motsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Forskning och utveckling samt utbildning i Bergslagen(mom. 84) AndersG Högmark, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 83 som börjar med "Arbetsmarknadsutskottetansluter" och slutar med "bl. a. forsknings- och utbildningsområdet"bort ha följande lydelse; Arbetsmarknadsutskottetanser i likhet med propositionen och motionerna alt utbildningen ochforskningen har en mycket stor betydelse för den regionala utvecklingen i bl.a. Bergslagen. Utskottet kan emellertid inte - i motsats lillutbildningsutskottets majoritet - tillstyrka all de i propositionen begärdamedlen - 84 milj. kr. - anvisas till forskning och utveckling samt utbildning iBergslagen. Som framhålls av de moderata ledamöterna i en avvikande mening lillutbildningsutskottets yttrande är underlaget i propositionen i denna delalltför knapphändigt för all skall kunna bevilja begärda medel. Arbetsmarknadsutskottetanser mol denna bakgrund all regeringen bör återkomma till med ellnyll förslag i dessa delar.