bet · G901UbU6 · 1985-12-31 00:00:00 — att antar det ipropositionen framlagda förslaget till lag om UbU 1985/86:6 ändring i lagen(1985:569) om införande av lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykisktutvecklingstörda m. fl. Närvarande:Georg (). (), Per (), (), YlvaAnnerstedt (fp), (), (), (),(), (), (), LarzJohansson (c), (), (m) och (vpk). Införande av bestämmelse om informationsfrihet iskollagen (mom. 1) PerUnckel, och (alla m) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjar "Utskotteterinrar" och på s. 7 slutar "av " bort ha följandelydelse: Iett samhälle med en så dominerande ställning för den allmänna skolan är det avsärskild betydelse att elevernas rätt till informationsfrihet säkerställs.Enligt utskottets mening bör skollagen tillföras en bestämmelse om informationsfrihet.Riksdagen bör därför med bifall till motion 1985/86:58 yrkande 1 besluta härom. debatt utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1.beträffande införande av bestämmebe om informationsfrihet i skollagen att med bifalltill motion 1985/86:58 yrkande 1 antar det i proposition 1985/86:10 framlagdaförslaget till skollag såvitt avser 1 kap. 1 § med den ändringen att paragrafenerhåller följande som Utskottets förslag betecknade lydelse: 1§ Genom grandskolan, gymnasieskolan och andra motsvarande skolformeranordnar samhället utbildning för barn och ungdomar. Utbildningensallmänna mål är att ge elevema kunskaper, utveckla deras färdigheter och isamarbete med hemmen främja deras utveckling till harmoniska människor och tilldugliga och ansvarskännande samhällsmedlemmar. Utbildningenskall alltid utformas med beaktande av elevernas informa- q tionsfrihet, så attderas rätt att inhäm- Regeringens förslag Utskottets förslag UbU 1985/86:6 taöch ta emot upplysningar och att i övrigt ta del av andras yttranden inteinskränks utöver vad som anges i lag med stöd av 2 kap. 13 § regeringsformen. Länsskolnämndernas sammansättning (mom. 2) PerUnckel (m), (), (), () ochBirger Hagård (m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjar "Samverkanmellan" och på s. 8 slutar "eller kommunfullmäktige" bort haföljande lydelse: Ilikhet med övriga delar av statsförvaltningen har länsskolnämnden uppgifter sominnebär myndighetsutövning. Det är därför olämpligt att nämndens ledamöterutses på ett sådant sätt att de förutses företräda sina uppdragsgivaresintressen i första hand. Korporativa inslag hör inte ihop medmyndighetsutövning. Detär angeläget att skolväsendets myndigheter noga följer utvecklingen iarbetslivet i vad gäller både arbetsmarknadens långsiktiga förändring ochkortsiktiga lokala eller regionala behov. Skolväsendets myndigheter bör därförha nära kontakter med företrädarna för arbetstagarnas och arbetsgivarnasorganisationer. Ett sådant samarbete kräver emellertid inte att dessaorganisationer är representerade i de styrelser där beslut rörande skolväsendetfattas. Utskottetär på angivna grunder inte berett att acceptera förslaget att utökarepresentationen för arbetstagarna med ytterligare två företrädare. I ställetbör enligt utskottets uppfattning representationen för såväl arbetstagarna somarbetsgivarna helt utgå ur länsskolnämnderna. Nämnderna bör i övrigt ha densammansättning som föreslås i propositionen, dvs. utöver de ledamöter ochsuppleanter som eller i förekommande fall kommunfullmäktige utserskall det finnas två ledamöter och suppleanter för dem som utser.Med det anförda tillstyrker utskottet mofionerna 1985/86:58 yrkande 5 och1985/86:59 yrkande 1 och avstyrker motion 1985/86:54 yrkandena 1 och 2. dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse: 2. beträffande länsskolnämndernas sammansättning attriksdagen med bifall till mofionerna 1985/86:58 yrkande 5 och 1985/86:59yrkande 1 och med avslag på motion 1985/86:54 yrkandena 1 och 2 antar dels deti proposition 1985/86:10 framlagda förslaget till lag om ändring i skollagen(1962:319), dels 2 kap. 3 § förslaget fill skollag samt med avslag påpropositionen godkänner vad utskottet förordat i fråga om sådana ledamöter ochsuppleanter i länsskolnämnden som inte väljs av landsting ellerkommunfullmäktige, 3.Länsskolnämndernas sammansättning (mom. 2) UbU 1985/86:6 PärGranstedt (c) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjar "Samverkanmellan" och på s. 8 slutar "eller kommunfullmäkfige" bort haföljande lydelse: Utskottetmotsätter sig att de korporativa inslagen i det regionala styrelseskicketförstärks. Förändringen bör gå i en annan riktning. Utskottet föreslår därfören ordning där länsskolnämnden i sin helhet väljs av . Därigenom fårman god återspegling av de politiska meningsriktningarna i länet. Utskottetkan under denna förutsättning acceptera att ledamotstalet utökas till elvaledamöter. Därigenom bereds möjlighet till en allsidigare politiskrepresentation. Med det anförda tillstyrker utskottet motion 1985/86:54yrkandena 1 och 2 och avstyrker mofionerna 1985/86:58 yrkande 5 och 1985/86:59yrkande 1. deb att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse: 2. beträffande länsskolnämndernas sammansättning attriksdagen med bifall till motion 1985/86:54 yrkandena 1 och 2 och med avslag påmotionerna 1985/86:58 yrkande 5 och 1985/86:59 yrkande 1 a) antardet i proposition 1985/86:10 framlagda förslaget till lag om ändring i skollagen (1962:319) med den ändringen att 22 § erhåller följande som Utskottets förslag betecknade lydelse: Landstingetskall välja fem av leda- skall bestå av möterna i länsskolnämnden. I Got- elva ledamöter som väljs av lands lands län skall fem ledamöter utses av tinget. I skall ledamö- kommunfullmäktige i terna utses av kommunfullmäktige i kommun. I och Gotlandskommun. I och län samt i skall tre län samt i skall ledamöter utses av och sex ledamöter utses av två ledamöter av kommunfullmäkti- och fem ledamöter av kommunfull- ge i respektive mäktige i respektive Mal- kommun. För de ledamöter som mö kommun. För de ledamöter som väljs av eller kommun- väljs 5A:«//eller kommun fullmäktige skall lika många supp- fullmäktige välja lika många supp leanter väljas. Ledamöter och suppleantersom Ledamöter och suppleanter skall väljs enligt förstastycket skall utses utses räknat från och med räknat från ochmed den 1 året efter det när januari året efter det närallmänna allmänna val till landsting och kom- val till landsting ochkommunfull- munfullmäktige har ägt rum. mäktige har ägt rum. Deskall vara skall vara bosatta inom länet. bosatta inom länet. Omvillkor i villkor i övrigt gäller vad regeringen övrigt gäller vadregeringen före- föreskriver, skriver. b) antar2 kap. 3 § förslaget till skollag med den ändringen att paragrafen erhåller följande somUtskottets förslag betecknade lydelse: 21 Regeringens förslag Utskottets förslag UbU1985/86:6 Landstingetskall välja fem av leda- skall bestå av möterna i länsskolnämnden. 1 Got- elva ledamöter som väljs av lands- lands län skall/em ledamöter väljas tinget. I skall ledamö- av kommunfullmäktige i Gotiands terna väljas av kommunfullmäktige i kommun. I och län samt i skall tre län samt i skall ledamöter väljas av och sex ledamöter väljas av två ledamöter av kommunfullmäkti- och fem ledamöter av kommunfull- ge i respektive mäktige i respektive Mal- kommun. För de ledamöter som mö kommun. För de ledamöter som väljs av eller kommun- väljs 5Å:a//eller kommun fullmäktige skall lika många supp- fullmäktige välja lika många supp leanter väljas. Ledamöteroch suppleanter som Ledamöter och suppleanter skall väljs enligt första stycket skall utses utses räknat från och räknat från och med den 1 året efter det när januari året efter det när allmänna allmänna val till landsting och korn- val till landsting och kommunfull- munfullmäktige har ägt rarii. De mäktige har ägt ram. De skall vara skall vara bosatta inom länet. Om bosatta inom länet. Om villkor i villkor i övrigt gäller vad regeringen övrigt gäller vad regeringen före- föreskriver, skriver. c)avslår vad som i propositionen förordats om andra ledamöter och suppleanter ilänsskolnämnden än dem som väljs av landsting eller kommunfullmäktige, Regionala planeringsråd m. m. (mom. 3) PärGranstedt (c) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar "I vad" ochslutar "1985/86:54 yrkande 4" bort ha följande lydelse: Föratt bereda arbetsmarknadens parter möjlighet att följa utbildningsfrågorna ilänet bör försöksverksamheten med de nuvarande planeringsråden permanentas.Därigenom uppnås en bred och allsidig kontaktyta mellan skola och arbetsliv. Enviktig form av kontakt mellan skolan och omvärlden svarar de regionalaSSA-sekreterarna för. Utskottet finner det angeläget att denna verksamhet kanfortsätta genom att de fortsättningsvis ingår i nämndens reguljäraorganisation. Detta bör med bifall till motion 1985/86:54 yrkande 4och med avslag på propositionen som sin mening ge regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse: 3.beträffande upphörande av försöksverksamhet med regionala planeringsråd m. m. att med bifalltill motion 1985/86:54 yrkande 4 och med avslag på propositionen som sin mening ger regeringen till känna vad 22 Skolpliktensinträde och vartannatårsintagning (mom. 4) UbU 1985/86:6 PerUnckel, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar "Utskotteterinrar" och slutar "1985/86:58 yrkande 4" bort ha följandelydelse: Omett system med vartannatårsintagning i särskilda fall kan innebära attnedläggningshotad skola kan bevaras bör sådan intagning kunna förekomma. Närundervisning i sex årskurser skall anordnas i glesbygd, krävs med en sådanintagningsordning endast eii basresurs för lärarlön för att drivaskolan. Härvid koncentrerar sig läraren ena läsåret på årskurserna 1,3 och 5och det andra läsåret på årskurserna 2, 4 och 6. Alternafivet med varjeårsin-tagninginnebär en dubbel kostnad, nämligen en basresurs för årskurserna 1, 2 och 3 ochen basresurs för årskurserna 4, 5 och 6. Vartannatårsintagning kan innebära attnedläggningshotade skolor i glesbygd kan bibehållas. debatt utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse: 4.beträffande skolpliktens inträde och vartannatårsintagning att medanledning av motion 1985/86:58 yrkande 4 och med avslag på motion 1985/86:59yrkande 2 antar 3 kap. 6 § förslaget till skollag med den ändringen attparagrafen erhåller följande som Utskottets förslag betecknade lydelse: Skolplikten inträderhöstterminen det kalenderår då barnet fyller . Underde särskilda förutsättningar som regeringen bestämmer tillämpasvartannatårsintagning inom det offentliga skolväsendet. För barn som av detskälet inte bereds plats höstterminen det kalenderår då de fyller sju årinträder skolplikten . Hemkommuns uppföljningsansvar (mom. 7) PärGranstedt (c) och () anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar "I likhet" ochslutar "1985/86:54 yrkande 3" bort ha följande lydelse: Ilikhet med motionärerna anser utskottet att det normalt bör vara skolstyrelsen somhandhar detta uppföljningsansvar. Detta behöver dock inte, som också framhållsi motionen, regleras i lag, utan det kan räcka med att regering ochskolöverstyrelse i lämpliga sammanhang framhåller detta som sin principiellauppfattning.! sista hand bör fortfarande avgörandet ligga hos den enskildakommunen. Vad utskottet nu anfört bör med bifall till motion1985/86:54 yrkande 3 som sin mening ge regeringen till känna. deb att utskottets hemställanunder 7 bort ha följande lydelse: UbU 1985/86:6 7. beträffandehemkommuns uppföljningsansvar att med bifalltill motion 1985/86:54 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Studiegången i (mom. 8) PerUnckel, och (alla m) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar "Tillskillnad" och slutar "1985/86:58 yrkande 3" bort ha följandelydelse: Grandskolanskall ge alla elever en stabil bas av kunskaper och färdigheter. mening skall däratöver utveckla varje elevs egenskaperoch föratsättningar. Också denna senare uppgift bör framgå av skollagen.Utskottet tillstyrker med det anförda motion 1985/86:58 yrkande 3. delsatt utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse: 8. beträffandestudiegången i att med bifalltill motion 1985/86:58 yrkande 3 antar 4 kap. 3 § förslaget till skollag medden ändringen att paragrafen erhåller följande som Utskottets förslagbetecknade lydelse: Regeringens förslag Utskottets förslag EleverrM igrundskolan skall ha en skall utveckla varje i huvudsak gemensamstudiegäng, elevs egenskaper och förutsättningar, om inte annat följer avföreskrifter Särskilt stöd skall ges till elever som som meddelas avregeringen eller den har svårigheter, så att alla elever ges myndighet som regeringen be- goda grundläggande kunskaper, stämmer. Särskilt stöd skall ges till elever som har svårigheter i skolarbetet. Elevs Önskemål i fråga om högstadieundervisning i grannkommun (mom. 9) PärGranstedt (c), Per (), (), (),(), () och (m) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjar "Normalt har"och slutar "1985/86:54 yrkande 5" bort ha följande lydelse: Tillskillnad från föredragande statsrådet och i likhet med motionärema finnerutskottet att man som särskilt skäl enhgt 4 kap. 11 § lagförslaget för att fågå i aiman kommuns grandskola bör anse elevs önskemål om att få delta i entillvalskurs, som inte anordnas i hemkommunen. Sådana önskemål bör kunnatillgodoses, om det inte finns vägande skäl emot. bör med bifall tillmotion 1985/86:54 yrkande 5 göra ett uttalande härom. dels att utskottetshemställan under 9 bort ha följande lydelse: UbU 1985/86:6 9. beträffandeelevs önskemål i fråga om högstadieundervbning i grannkommun att med bifalltill motion 1985/86:54 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Skolhuvudmans kostnadsansvar i förhållande tilleleverna i och gymnasieskolan (mom. 10) BoHammar (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 14 börjar "Såvittgäller" och slutar "motion 1985/86:53" bort ha följande lydelse: mening bör det skrivas in i skollagen att skolmåltiderna igrundskolan och gymnasieskolan skall vara kostnadsfria. Eleverna skall utankostnad ha tillgång till skolmåltider motsvarande minst en tredjedel av dagensnäringsbehov. Eleverna i gymnasieskolan skall vidare utan kostnad ha tillgångtill böcker, skrivmateriel, verktyg och andra därmed jämförliga hjälpmedel sombehövs för utbildningen. I verksamheten får dock förekomma enstaka inslag somkan föranleda en obetydlig kostnad för eleverna. Utskottet tillstyrker med detanförda motion 1985/86:53. delsatt utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse: 10. beträffandeskolhuvudmans kostnadsansvar i förhållande till eleverna i och gymnasieskolan att med bifalltill motion 1985/86:53 antar a) 4kap. 15 § förslaget till skollag med den ändringen att paragrafen erhåller följande som Utskottets förslag betecknade lydelse: 4 kap. 15 § Utbildningeni grandskolan skall vara kostnadsfri för eleverna. Dessa skall utan kostnad hatillgång till böcker, skrivmateriel, verktyg och andra därmed jämförligahjälpmedel som behövs för utbildningen. I verksamheten får dock förekommaenstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad för eleverna. Elevernai skall erbjudas kostnadsfria skolmåltider. b) 5kap. 14 § förslaget till skollag med den ändringen att paragrafen erhåller följande som Ubkottets förslag betecknade lydelse: 5 kap. 14 § Avgifter får inte tas utför ansökan Avgifter får inte tas ut för ansökan Utbildningen till gymnasieskolan. skall vara kostnadsfri föreleverna, skall vara kostnadsfri för eleverna. Dessa skall utan kostnadha tillgång Dessa skall utan kostnad ha tillgång 25 till böcker, skrivmateriel, verktyg och andra därmedjämförliga hjälpmedel som behövs för utbildningen. Huvudmannen får dockbesluta att eleverna skall hålla sig med vbsa egna sådana hjälpmedel. I verksamhetenfår också förekomma enstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad föreleverna / något annat avseende. till böcker, skrivmateriel, verktyg och andra därmedjämförliga hjälpmedel som behövs för utbildningen. I verksamheten får dockförekomma enstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad för eleverna. Eleverna i gymnasieskolan skallerbjudas kostnadsfria skolmåltider. Tillgodoseende av omvårdnadsbehovet hos eleverna isärskolan (mom. 13) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 15börjar "I skolhuvudmans" och slutar "och 1985/86:56" bortha följande lydelse: Enligt utskottets mening bör särskolans huvudmän sörja föratt varje elev genom särskilt anlitad personal erhåller den personligaomvårdnad, tillsyn och det stöd som erfordras för att möjliggöra utbildningen.Riksdagen bör med bifall till motion 1985/86:52 och med anledning av motion1985/86:56 besluta att detta skall framgå av skollagen. deb att utskottets hemställan under 13 bort ha följandelydelse: 13. beträffande tillgodoseende av omvårdnadsbehovet hoseleverna i särskolan att med bifall till motion 1985/86:52 och medanledning av motion 1985/86:56 antar 6 kap. 9 § förslaget till skollag med denändringen att paragrafen erhåller följande som Utskottets förslag betecknadelydelse: Eleverna i särskolan skall så långt det är möjligt få en utbildning som motsvarar den som ges i grandskolan och gymnasieskolan. Utbildningen skall anpassas efter varje elevs föratsättningar. Elevema i särskolan skall så långt det är möjligt få enutbildning som motsvarar den som ges i grandskolan och gymnasieskolan.Utbildningen skall anpassas efter varje elevs föratsättningar. Huvudmannen skall sörja för att varje elev, genom särskiltanlitad personal, erhåller den personliga omvårdnad, tilbyn och det stöd somerfordras för att möjliggöra utbildningen. 11.Tillgodoseende av enskilda önskemål vid val av skolenhet UbU 1985/86:6(mom. 14) PerUnckel, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 16 börjar "Utskottetvill" och på s. 17 slutar "motion 1985/86:59 yrkande 3" bort haföljande lydelse: mening är det angeläget att elever och föräldrar ges ökad möjlighetatt själva välja skola inom det kommunala skolväsendet. Rätten att välja skolabör endast kunna begränsas av starka driftsekonomiska skäl och av de gränsersom gjorda lokal- och utrustningsinvesteringar inom kommunen sätter.Utgångspunkten bör vara att det val av skola som elever och föräldrar träffarskall tillgodoses. Detta bör med bifall till motion 1985/86:58yrkande 2 och med anledning av motion 1985/86:59 yrkande 3 som sin mening geregeringen till känna. debatt utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse: 14.beträffande tillgodoseende av enskilda önskemål vid val av skolenhet att med bifalltill motion 1985/86:58 yrkande 2 och med anledning av motion 1985/86:59 yrkande3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Skolpliktens inträde (mom. 4) PerUnckel, och (alla m) anför: Skolplikten inträder iSverige med början höstterminen det kalenderår då barnet fyller . Eninternationell jämförelse visar att detta är förhållandevis sent. I Englandbörjar eleverna i "primary school", i Frankrikebörjar eleverna skolan, "école primaire", likaledes . Samma är förhållandet i och i . Vidslutet av det första skolåret föratsätts eleverna kunna läsa, skriva och hanågon färdighet i räkning. Erfarenheten från dessa och andra länder visar attflertalet barn utan svårigheter kan börja sin skolgång . Ensänkning av skolpliktsåldern för del skulle innebära att man tar tillvara barnens vilja och förmåga till en mer systematisk inlärning under enmycket receptiv del av deras liv. Försöksverksamhet har i vårt land bedrivitsmed läs- och skrivmognadsstimulerande övningar i förskolan. Den visar attbarnen är mogna för dessa övningar och visar stort intresse för läsning ochskrivning. Många sexåringar visar tecken på att tröttna på verksamheten iförskolan. Detta problem skulle försvinna om de får börja skolan tidigare. Densena skolplikten kunde vara motiverad i när barnens verksam het i hemmet var mer inriktad på praktiska lekar och deltagande i de vuxnas sysslor. var dessutom ofta lång och kommunikationerna dåliga. I dagens läge, när barnens utveckling och orientering påverkas av bl. a. television, radio och tryckalster men även allmänt sett av rikare kontakter människor emellan är deras beredskap för en tidigare skolstart mycket god. ' Vi har också ett utbyggtskolskjutssystem, varför de praktiska svårighetema UbU 1985/86:6 att nåskolan är mindre. Självfalletmåste man vid en sänkt skolpliktsålder ta vederbörlig hänsyn till de enskildaeleverna och vara observant på den stora spännvidden i mognad och utvecklinginom en årskull. En tidigarelagd skolstart kräver att skolans arbetsformeranpassas till att nybörjarna är yngre. Fördelen med en sänktskolphktsålder är emellertid att sexåringar blir delaktiga i en verksamhet medpedagogiskt innehåll. Enligtvår mening bör möjligt skolplikten för svenska barn inträdahöstterminen det kalenderår då barnet fyller . Skolpliktens inträde (mom. 4) YlvaAnnerstedt (fp) och () anför: Iproposition 1984/85:209 om förskola för alla barn aviseras att socialstyrelsenskall få i uppdrag att utarbeta pedagogiska program för olika delar avbarnomsorgen. Enligt propositionen skall vidare alla barn ha rätt att delta ikommunal barnomsorgsverksamhet från ett och till dess debörjar skolan. Ettriksdagsbeslut i enlighet med denna proposition ändrar i flera avseendengrunderna för resonemang kring skolstartstidpunkten. Entidigarelagd förskolestart vid fyra eller ålder innebär att allt flerbarn är väl hemmastadda i en förskola med språkliga aktiviteter, begreppsbildningsövningaroch skapande lekformer, när de kommer upp . En utbyggnad avförskolan ger ytterligare argument för kravet att barn skall få möjlighet attbörja skolan än , dvs. att nuvarande förskoleårför sexåringar ersätts av ett motsvarande lågstadieår. Huruvida det blirlågstadiet eller mellanstadiet som skall utökas med ett extra år finns det inteanledning att ta ställning till. Antingenman väljer att utöka lågstadiet eller mellanstadiet ger man genom entidigarelagd skolstart samtliga barn, när de är i en mycket receptiv ålder,möjlighet att få extra träning av basfärdigheter, vilket är en storfördel. En tidigareläggning av skolstarten förutsätter självfallet att manunder hela lågstadiet utgår från det enskilda barnets mognadsnivå, motivation,behov och förutsättningar när kunskaper lärs in och olika färdigheter tränas. Vidareminskar med denna ordning behovet av nybyggnation för en utbyggd bamomsorg. Omriksdagen fattar beslut om utbyggnad av förskolan ändras vidare en av grandema för den ekonomiska kalkyl som gjort beträffande en påstådd merkostnad för en tidigarelagd skolstart. Enligt kommittén kommer en skolstart för sexåringar att kräva en obligatorisk förskola för femåringar, varför kommittén anser att en sänkt skolstartsålder ger en extra kostnad för samhället avseende femåringarnas förskola (närma re ). Denna kostnad kommer emellertid vid beslut av om förskola att belasta statsbudgeten och kommunemas budget antingen man tidigarelägger skolstarten eller ej. Strävanför framtiden bör vara att inom kostnadsramama för samhällsom- UbU 1985/86:6sorgen för sexåringar (2,. kostnadsläge) dels ersättastatsbidraget till denna åldersgrupps förskola med ett statsbidrag till lärarlönerför en inledande årskurs på lågstadiet, dels låta de kommunala kostnaderna försexåringarnas förskola i stället avse vissa kommunala skolkostnader samttillsyn efter skolans slut för åldersgruppen i fråga i de fall sådan tillsynönskas. Meden tidigarelagd skolstart slipper man ett system med två huvudmän för denpedagogiska verksamheten för sexåringar och sjuåringar. Ett sådant systemriskerar att leda till omfattande extra arbetsinsatser. Enligtvår mening bör möjligt skolplikten för svenska barn inträdahöstterminen det kalenderår då barnet fyller . Befrielse från undervisning i religionskunskap (mom. 5) YlvaAnnerstedt (fp) och () anför: Enligtmotion 1985/86:59 (fp) bör elevs möjhghet till befrielse från undervisning ireligionskunskap tas bort ur skollagen.