bet · G901SoU5 · 1985-12-31 00:00:00 — undervisningdärför vara saklig och allsidig. Skolan skall vara öppen för att skiljaktiga värderingaroch åsikter framförs och hävda betydelsen av ett personligt engagemang.Samtidigt skall skolan hävda vår demokratis väsentliga värden och klart ta avståndfrån allt som strider mot dessa. Skolan får alltså inte ställa sig neutraleller passiv i fråga om det demokratiska samhällets grundläggande värderingar.Skolan måste i stället medvetet verka för dessa värderingar och fostra elevernatill att respektera dem. Vid tillkomsten av förskolelagen diskuterades behandlingenav etiska frågor och religionsfrågor m. m. i förskolan (SoU 1973:30 s. 26).Därvid förutsatte utskottet i sitt av godkända betänkande att inomförskolan utrymme kommer att finnas för behandling av livsåskådningsspörsmålför att positivt möta barnens intresse för dylika frågor. Hos många föräldrarfinns, anförde utskottet, otvivelakfigt farhågor för att personalen vidbehandlingen av sådana spörsmål kan komma att på barnen överföra ensidigavärderingar. Utskottet betonade vikten av att personalen uppmärksammas påriskerna för att så sker. Dessa uttalanden godtogs av . De övergripande målen för barnens fostran i barnomsorg ochskola är såsom framgått av den ovan lämnade redovisningen desamma. Åven om detinom barnomsorgen inte är fråga om inlärningssituationer liknande dem i skolananser utskottet det ligga i sakens natur att även barnomsorgsperspna-len avstårfrån att överföra ensidiga värderingar i de frågor där människor kan ha olikaprincipiella uppfattningar såsom politik, sociala värderingar, moral m. m.Diskussionen av sådana frågor bör i stället vara så balanserad som möjligt ochbygga på respekt för olika åsikter. Beträffande de demokratiska värderingarnabör emellerfid barnomsorgen, lika litet som skolan, vara neutral, utanverksamheten skall som ovan nämnts fostra barnen till solidaritet med andrabarn samt lägga grunden för deras uppfattning om allas lika värde,självbestämmande och integritet. Med hänvisning till det anförda anser utskottet inte attmotion 1984/ 85:3233 (m) påkallar något uttalande av i nu aktuell del(yrkande 6). I motion 1985/86:8 av () hemställs att regeringen ges till känna att förskolans pedagogiskaverksamhet skall förankras i kristna grundvärderingar (yrkande 3). Enligtmotionären blir mycket av vårt kulturarv obegripligt om förskolan inte beaktarden kristna trons värderingar och begreppsvärld. Den hittillsvarandevärdemässiga neutraliteten är oacceptabel och till förfång för barn ochsamhälle. Utskottet har fidigare uttalat (se SoU 1973:30 s. 27) attdet framstår som naturligt att som ett moment i omvärldsorienteringen ägna uppmärksamhet bl. a. åt de stora religiösa högtiderna. I den nuaktuella propositionen framhålls att en av barnomsorgens uppgifter är att förmedlaett kulturarv (s. 8) samt att verksamheter som SoU 1985/86:5 knyter an tillkulturarv och traditioner ger barn förankring och trygghet i den miljö de växerupp i (s. 12). Utskottet instämmer i detta. Det är sålunda naturligt att ägnauppmärksamhet åt bl. a. de stora religiösa högtider som firas i vårt land,liksom åt andra religiöst grundade sedvänjor som barnen möter i sin omvärld.Samtidigt måste konstateras att vi numera lever i ett plurahstiskt samhälle därmänniskor i större utsträckning än har skilda uppfattningar ireligiösa och andra livsåskådningsfrågor. Grundläggande för förskolansbehandling av rehgiösa frågor måste därför vara en öppen och accepterandehållning gentemot olika åskådningar och syftet att på objektiv grund ge barneninsikt i och respekt för olika religiösa livsmönster. Med hänvisning till detanförda avstyrks motion 1985/86:8 (c) yrkande 3. I motion 1984/85:3233 (m) yrkas att regeringenskall ges till känna att skolstyrelsen skall ha ansvaret för den del avverksamheten i förskolan som förbereder barnen för lågstadiet under åretnärmast före skolstarten samt att () bör få uppdraget attutforma det pedagogiska programmet för denna del av verksamheten (yrkande 5).Enligt motionärerna behöver barnen före skolstarten en bättre förberedelse förskolan än vad som erbjuds . Barn har behov av pedagogisk träning somförberedelse för skolan så att deras nyfikenhet och intresse att lärastimuleras. På denna punkt inger förslag till pedagogisktprogram farhågor, då det fortfarande betonar omsorgen på bekostnad av denpedagogiska verksamheten. Enligtpropositionen (s. 13) kan förskolan genom en mer strukturerad verksamhet för deäldre barnen lägga en god grund för arbetet i skolan. från barnensutgångspunkter måste förskolan och skolan utgöra delar i en helhet där hånsynbör tas till barnens successiva utveckling och till det förhållandet att barnenutvecklas i olika takt. Frågan om samverkan mellan förskola och skola harnyligen utretts av (U 1981:01). Enhgt socialministernfinns det anledning att närmare återkomma till samspelet mellan förskolans ochskolans innehåll och arbetsformer efter det att kommitténs förslagremissbehandlats. .Det kan exempelvis gälla områden som ur detta perspektivsärskilt behöver beaktas i pedagogiska program för förskolan. Förskola-skola-kommitténlade fram sitt slutbetänkande SOU 1985:22 . Där föreslås bl. a. attSÖ och bör få i uppdrag att tillsammans och med utgångspunkt iav fastlagt gemensamt mål stimulera och främja den pedagogiskautvecklingen i förskolans olika former och i skolan (betänkandet s. 176). Idetta arbete skall tonvikten läggas vid några av åldersgrupperna närmast föreoch efter skolstarten. Utskottetdelar socialministerns uppfattning att beredningen av Förskolaskola-kommitténsförslag bör avvaktas innan slutgiltig ställning tas i de frågor om förskolansinnehåll som berör övergången till skolans lågstadium. Utskottet ser detemellertid som angeläget att undvika en splittring av förskoleverksamheten.Hithörande frågor bör därför beredas inom så att enhelhetssyn kan anläggas på förskolans innehåll. Med hänvisning till det anfördaavstyrks motion 1984/85:3233 (m) yrkande 5. Hemställan SoU 1985/86:5 Utskottethemställer Utbyggnaden av barnomsorgen 1. beträffande riktlinjer för utbyggnad avbarnomsorgen attriksdagen med avslag på motion 1984/85:3233 yrkande 1 i motsvarande del, motion1984/85:3236 yrkande 1 i motsvarande del, motion 1985/86:8 yrkande 1 imotsvarande del godkänner i propositionen yrkande 1 i motsvarande del angivnariktlinjer för utbyggnad av barnomsorgen, 2. beträffandelagstadgad rätt till förskoleplats attriksdagen avslår motion 1984/85:3234 yrkande 4 och motion 1985/86:9 yrkande 1 imotsvarande del, 3. beträffandeutbyggnadens inriktning attriksdagen avslår motion 1985/86:9 yrkande 1 i motsvarande del, 4. beträffandeutbyggnadstakt för heltidsförskolan att avslår motion 1985/86:9yrkande 3, 5. beträffandedaghemsplats vid föräldraledighet att avslår motion 1984/85:3235, 6. beträffande det familjepolitiskareformarbetet attriksdagen avslår motion 1984/85:3233 yrkande 4, motion 1984/ 85:3234 yrkande 8och motion 1984/85:3236 yrkande 2, 7. beträffandeinförande av vårdnadsersättning att riksdagenavslår motion 1984/85:3233 yrkande 2 och motion 1985/86:8 yrkande 2, 8. beträffandeutbyggnad av föräldraförsäkringen att avslår motion 1985/86:9 yrkande2, 9. beträffandeenhetliga barnomsorgsavgifter attriksdagen avslår motion 1984/85:3234 yrkande 3, 10. beträffande nytt statsbidragssystem attriksdagen avslår motion 1984/85:3233 yrkande 3, motion 1984/ 85:3234 yrkande 1,motion 1984/85:3236 yrkande 3, motion 1985/86:8 yrkande 4 och motion 1985/86:9yrkande 4, 11. beträffande lika bidrag tillkommunal och enskild barnomsorg att avslår motion 1984/85:3234yrkande 2, 12. beträffande bidrag för stöd tillbarn med särskilda behov att avslår motion 1985/86:9 yrkande 6, 13. beträffande statsbidrag till öppenförskola m.m. attriksdagen med avslag på motion 1984/85:3233 yrkande 1 i motsvarande del, motion1984/85:3236 yrkande 1 i motsvarande del och motion 1985/86:8 yrkande 1 imotsvarande del godkänner i propositionen yrkande 2 angivna riktlinjer förstatsbidrag till öppen förskola, deltidsgrupp och alternativa bamomsorgsformer, 14. beträffande riktlinjer för höjning avstatsbidragen SoU 1985/86:5 att med avslag på motion 1984/85:3233 yrkande 1 i motsvarandedel, motion 1984/85:3236 yrkande 1 i motsvarande del och motion 1985/86:8yrkande 1 i motsvarande del godkänner i propositionen yrkande 3 angivnariktlinjer för en höjning av statsbidragen till daghem, familjedaghem ochfritidshem, 15. beträffandeanordningsbidrag /86 attriksdagen med avslag på motion 1984/85:3233 yrkande 1 i motsvarande del, motion1984/85:3236 yrkande 1 i motsvarande del och motion 1985/86:8 yrkande 1 imotsvarande del godkänner vad som anförts i propositionen yrkande 4 omriktlinjer för anordningsbidrag till daghem och fritidshem för budgetåret1985/86, 16. beträffandevillkoren för anordningsbidrag att avslår motion 1984/85:3234 yrkande7, 17. beträffandeförlängning av anordningsbidrag att avslår motion 1985/86:9 yrkande5, 18. beträffande innehållet i barnomsorgen attriksdagen med avslag på motion 1984/85:3233 yrkande 1 i motsvarande del, motion1984/85:3236 yrkande 1 i motsvarande del och motion 1985/86:8 yrkande 1 imotsvarande del godkänner i propositionen yrkande 1 i motsvarande del angivnariktlinjer för innehåll i barnomsorgen, 19. beträffandeförskolans pedagogiska verksamhet att avslår motion 1984/85:3234yrkande 5, 20. beträffandekommunala riktlinjer attriksdagen med avslag på motion 1984/85:3234 yrkande 6 beslutar att vad som ipropositionen anförts angående kommunala riktlinjer för barnomsorgensförskoleverksamhet inte skall föranleda något uttalande, 21. beträffande detpedagogiska programmets innehåll att avslår motion 1984/85:3233yrkande 6, 22. beträffandekristna grundvärderingar iförskolan ' attriksdagen avslår motion 1985/86:8 yrkande 3, 23. beträffandeskolförberedande verksamhet attriksdagen avslår motion 1984/85:3233 yrkande 5. Stockholmden På socialutskottets vägnar Närvarande: (), (), JohnJohnsson (s), (), (), (), BlendaLittmarck (m), (), (), (),(vpk), (), (), () och (). Reservationer Sou 1985/86:5 Riktlinjer för utbyggnad av barnomsorgen (mom. 1 samt motiveringentill mom. 2-4 i hemställan) 1.av , och (alla m) som anser delsatt det avsnitt i utskottets yttrande på s. 8 som börjar med "Utskottetdelar" och slutar med "i betänkandet" bort utgå, delsatt det avsnitt som börjar på s. 8 med "Vad gäller" och slutar på s.10 med "(yrkande 3)" bort utgå, delsatt utskottet bort anföra följande; Propositionensförslag innebär att den statliga styrningen av barnomsorgen förstärks. Utskottetsäger därför nej till propositionens förslag. barnomsorg är bra förmånga barn men passar långt ifrån alla familjer. Målet måste i stället vara attvidga familjernas valfrihet och självbestämmanderätt också vad barnomsorgenbeträffar. De skall under olika skeden i sitt liv med det allmännas stöd menutan dess styrning kunna välja de alternativ som passar dem bäst. Olikaundersökningar visar att flertalet barnfamiljer föredrar ett barnomsorgsstödsom medger valfrihet framför fortsatt ensidig satsning på utbyggd barnomsorg.Utskottet anser att inriktningen av familjepolitiken bl. a. skall innehållaföljande: Familjenskall kunna leva på sin inkomst. Vård av barn måste alltid betraktas som ettvärdefullt arbete. Statsbidragen skall ges en neutral utformning som inteheller missgynnar enskild barnomsorg eller alternativa deltidsförskolor.Reglerna för existensminimiavdragen och socialbidrags-prövningen måste ändras. Förslageni propositionen saknar också den noggranna beredning som krävs. Sålunda saknashelt kostnadsberäkningar, trots att 3 kap. 2§ 3 st. riksdagsordningenföreskriver att en proposition med riktlinjer för viss statsverksamhet enligt 9kap. 7 § regeringsformen bör innehålla uppskattning av framtida kostnader fördet ändamål som förslaget avser. Förslagetinnebär dessutom en fortsatt urholkning av statsbidraget eftersom det intealls har räknats upp med hänsyn till inflationen. Deföreslagna statsbidragsreglerna, varom mera nedan (se res. 9), kommerfortfarande att starkt gynna daghemmen i förhållande till familjedaghemmen,och bidraget till deltidsförskolan kommer att täcka en mycket literi andel avden verkliga kostnaden. Den starkt orättvisa utformningen av stödet innebärockså att den privata barnomsorgen endast får kosta en tiondel av den kommunalaför att inte ställa sig dyrare för föräldrarna. Dessutom kommer den föreslagnautbyggnaden att gå ut över skolbarnens lika rättmätiga krav på en god omvårdnadoch tillsyn efter skoldagens slut. Sammanfattningsvisavstyrker utskottet propositionens förslag såvitt avser riktlinjer för utbyggnaden och tillstyrker därmed motionerna 1984/85:3233 (m) yrkande 1 och 3236 (c) yrkande 1 samt 1985/86:8 (c) yrkande 1, samtliga i motsvarande del. Därmed saknar utskottet anledning att gå in på förslagen i 29 motionerna 1984/85:3234(fp) yrkande 4 och 1985/86:9 (vpk) yrkandena 1 och SoU 1985/86:5 3, somdärför avstyrks. delsatt utskottet under mom. 1 bort hemställa 1.beträffande riktlinjer för utbyggnad av barnomsorgen att med bifalltill motion 1984/85:3233 yrkande 1 i motsvarande del, motion 1984/85:3236yrkande 1 i motsvarande del och motion 1985/86:8 yrkande 1 i motsvarande delavslår i propositionen yrkande 1 i motsvarande del angivna riktlinjer förutbyggnad av barnomsorgen, 2.av () och () som anser delsatt det avsnitt i utskottets yttrande på s. 8 som börjar med "Utskottetdelar" och slutar med "i betänkandet" bort utgå, delsatt det avsnitt i utskottets yttrande som börjar på s. 8 med "Vadgäller" och slutar på s. 10 med "(yrkande 3)" bort utgå, delsatt utskottet bort anföra följande; Detutbyggnadsprogram som aktualiseras i propositionen medför mång-miljardkostnaderför stat och kommun. Någon finansiering av förslagen anges inte. Men helt klartär att regeringen genom sitt program avser att utesluta varje möjlighet attbygga ut familjepolitiken i enlighet med valfrihetens princip. Vårdav barn måste enligt utskottets uppfattning alltid betraktas som en lika viktiguppgift oberoende av om den utförs av föräldrarna själva eller om omsorgensköts i daghem, kommunala eller privata, eller i familjedaghem. Ettfamiljepolitiskt reformprogram måste enligt utskottets mening därför ocksåinrymma en vårdnadsersättning. Propositionensförslag till riktlinjer för utbyggnaden innebär en fortsatt ensidig satsning påkollektiv barnomsorg. Det brister när det gäller mångsidighet och valfrihet.Enligt utskottets mening har förslaget en alltför njugg inställning till olikaalternativa lösningar, t. o. m. till familjedaghem, trots att dessa för mångaär uppskattade alternativ. Utskottet, som alltså anser att det måste rådastörre valfrihet inom barnomsorgen avstyrker propositionens förslag tillriktlinjer för en utbyggnad av barnomsorgen och tillstyrker motionerna1984/85:3236 (c) yrkande 1, 3233 (m) yrkande 1 samt 1985/86:8 (c) yrkandet,samtliga i motsvarande del. Genom detta ställningstagande saknar utskottetanledning att gå in på förslagen i motionerna 1984/85:3234 (fp) yrkande 4 och1985/86:9 (vpk) yrkandena 1 och 3 som därför avstyrks. Utskottet återkommer idet följande till statsbidragsreglerna för barnomsorgen (se res. delsatt utskottet under mom. 1 bort hemställa 1.beträffande riktlinjer för utbyggnad av barnomsorgen att med bifalltill motion 1984/85:3233 yrkande 1 i motsvarande del, motion 1984/85:3236yrkande 1 i motsvarande del och motion 1985/86:8 yrkande 1 i motsvarande delavslår i propositionen yrkande 1 i motsvarande del angivna riktlinjer förutbyggnad av barnomsorgen. Lagstadgadrätt till förskoleplats (mom. 2 i hemställan) SoU 1985/86:5 3. avInga Lantz (vpk) som anser debatt det avsnitt i utskottets yttrande som börjar på s. 8 med "Vadgäller" och slutar på s. 9 med "motsvarande del" bort haföljande lydelse: Vadgäller frågan om lagstiftning för att garantera alla barn en rätt tillförskoleplats delar utskottet den uppfattning som framförs i motion 1985/ 86:9(vpk) yrkande 1 i motsvarande del, nämligen att så snart det kan skebör besluta om lagstadgad rätt till plats i förskola. En sådan lagstiftningskulle, menar utskottet, påskynda den nödvändiga utbyggnaden. Regeringen bördärför framlägga erforderliga lagförslag för . Vad utskottethär uttalat bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottettillstyrker således motion 1985/86:9 (vpk) i här aktuell del och avstyrkermotion 1984/85:3234 (fp) yrkande 4. delsatt utskottet under mom. 2 bort hemställa 2. beträffandelagstadgad rätt till förskoleplats att medanledning av motion 1985/86:9 yrkande 1 i motsvarande del och med avslag påmotion 1984/85:3234 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Utbyggnadens inriktning (mom. 3 i hemställan) 4. avInga Lantz (vpk) som anser delsatt det avsnitt i utskottets yttrande på s. 9 som börjar med "När detgäller" och slutar med "här aktuell del" bort ha följandelydelse; Utskottetanser i likhet med motionärerna i motion 1985/86:9 (vpk) att den bästaomsorgsformen för flertalet förskole- och skolbarn är daghem och fritidshem.Utbyggnaden av samhällets barnomsorg bör därför ske i form av daghem ochfritidshem. Familjedaghemmen bör avvecklas och platserna ersättas meddaghemsplatser. De kvinnor som arbetar som dagmammor bör erbjudas utbildningför att sedan arbeta i den kollektiva barnomsorgen. Någon utbyggnad avdeltidsförskolan bör inte stimuleras. nu anfört bör i enlighet med motion 1985/86:9 (vpk) yrkande 1 imotsvarande del ges regeringen till känna. delsatt utskottet under mom. 3 bort hemställa 3. beträffandeutbyggnadens inriktning att medanledning av motion 1985/86:9 yrkande 1 i motsvarande del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Utbyggnadstakt för heltidsförskolan (mom. 4 i hemställan) 5. avInga Lantz (vpk) som anser delsatt det avsnitt i utskottets yttrande som börjar på s.9 med "Enligtpropositionen skall" och slutar på s. 10 med "(yrkande 3)" bortha följande lydelse; Utskottet anser i likhet med motionärerna i'motion1985/86:9 (vpk) SoU 1985/86:5 yrkande 3 att utbyggnadsbehovet är mycket störreän vad regeringen gör gällande. Behovet av daghemsplatser uppgår enligtutskottets beräkningar till drygt 400 000. En kraftig utbyggnad måste alltsåske. Utskottet tillstyrker därför motionärernas förslag att skalluttala sig för målsättningen att 50 000 daghemsplatser byggs . dels att utskottet under mom. 4 bort hemställa 4. beträffande utbyggnadstakt för heltidsförskolan attriksdagen med anledning av motion 1985/86:9 yrkande 3 söm sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Det familj epolitiska reformarbetet (mom. 6 samtmotiveringen till mom. 8 i hemställan) 6. av (), (), RuneGustavsson (c), (), (), () och () som anser: dels att det avsnitt i utskottets yttrande som börjar pås. 12 med "Som framgår" och slutar på s. 13 med "yrkande 2"bort utgå, dels att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 13 sombörjar med "Vad gäller" och slutar med "(yrkande 2)" bortutgå, dels att utskottets yttrande bortha följande lydelse: I och med den första trepartiregeringens tillträde 1976påbörjades en viktig kursomläggningi familjepolitiken i syfte att öka valfriheten för familjerna och skapabättre förutsättningar för barnens trygghet. Under deborgerliga regeringsåren vidtogs bl. a. följande åtgärder: o En rätt till ledighet för värd av barn infördes.Föräldrar fick härigenom möjlighetatt förkorta sin arbetstid till normalt . Föräldrarmed barn under gavs vidare rätt till hel tjänstledighet från arbetet. o. Föräldraförsäkringenbyggdes ut från , varav de första nioersätts enligt inkomstbortfallsprincipen och de tre sista med ett o Barnbidraget höjdes från . o Ett flerbarnstillägg infördes som innebar att barnbidragetfr. o. m. det tredje barnet utgår med ett förhöjt belopp. oAllmän föräldrautbildning i samband med barnets födelse genomfördes, och rätt till ledighet från arbetet för sådan utbildninginfördes. o Män fick rätt till tio dagars ledighet i samband med barns födelse,o Rätten till ersättning och ledighet vid barns sjukdom utsträcktes till 60 dagar per barn och år. o Aga av barn förbjöds i lag. o Genom en fortsatt utbyggnad avden kommunala barnomsorgen fördubblades antalet daghemsplatser från 81 100 år1976 till 163 1982. Samtidigtökade antalet platser för förskolebarn i familjedaghem från 32 59 200till 97 000. o Genom en kraftfull satsning på omsorgen avskolbarn i åldern SoU 1985/86:5 ökades antalet platser i fritidshemoch familjedaghem från 50 1976 till 104 1982. Deåtgärder som vidtagits sedan regeringsskiftet vittnar om ett försvagatintresse för familjepolitiken och en snävare syn på andra former av barnomsorgän heltidstillsyn i kommunala daghem. mening behövs nu åter en kursomläggning. Det familjepolitiskareformarbetet måste utgå från en helhetssyn och utformas utifrån vissaövergripande mål och principer. Familjen är samhällets hörnsten, och deviktigaste delarna i barnens uppfostran ges i familjen. Brister i dettaavseende kan aldrig helt uppvägas av fostran och utbildning utanför familjen. Föräldrarnahar det grundläggande ansvaret för barnens uppfostran. Samhälletsfamiljepolitik skall underlätta för föräldrarna att ta och bära detta ansvar. Familjepolitikenmåste utformas så att den kan tillgodose skilda familjers olika önskemål ochbehov. Det är föräldrarna som skall avgöra vilken omsorg och tillsyn man villge barnen. Samhällets stöd till barnfamiljerna bör baseras på valfrihet.Föräldrarna bör ges bättre möjligheter att välja form av tillsyn. Familjernaskall ha möjlighet att välja mellan många skilda alternativ, så att de i olikastadier av sitt liv skall kunna välja den livsform, arbetsfördelning ochbarnomsorg som passar . Oavsett om föräldrarna förvärvsarbetar ellerinte och oavsett om de har få eller många barn skall de kunna välja den lösningsom passar barnen bäst och som ger föräldrarna trygghet för barnen. Barnenär vår framtid. Alla barn har rätt till en trygg uppväxt. Samhälletsfamiljepolitik måste sätta barnen och deras bästa i centrum. Det är i förstahand föräldrarna som har ansvaret för sina barn och deras uppväxtvillkor.Barnens och föräldrarnas behov av mera tid för varandra är en viktiggrundprincip för familjepolitiken. Inuvarande skattesystem tas ingen hänsyn till hur många som skall leva avfamiljeinkomsten vid beskattningen. Skattesystemet måste därför vägas in i densamlade familjepolitiken och ta hänsyn till försörjningsbördan. Möjlighetmåste finnas även för barnfamiljer medbara en inkomst att leva på denna jämtebarnbidrag och flerbarnstillägg. Barn- och familjestödet är svåröverskådligtoch i vissa delar styrande och direkt orättvist med i vissa fall oacceptablamarginaleffekter som följd. Vägledande för en översyn bör vara kraven pårättvisa, valfrihet och effektivitet. Familjepolitikenmåste utgå från den självklara förutsättningen att föräldrarna bäst vet vilkenomsorgsform som bäst passar deras barn. Vård av barn måste därför alltidbetraktas som en lika värdefull uppgift oberoende av om den utförs avföräldrarna själva eller av privata eller kommunala ersättare. Införandet avnågon form av vårdnadsersättning skulle underlätta familjernas valfrihet. Detsamhälleliga stödet till barnomsorgen måste också utformas så att det utgårlika för olika former av barnomsorg (se res. Isammanfattning bör principerna för den fortsatta familjepolitiken vara följande: t o Föräldrarna harhuvudansvaret för barnen, och familjen är basen för SoU 1985/86:5. o Familjepolitiken skall syfta till att ge barnen en trygg uppväxt,öka valfrihetenoch främja jämställdheten. o Skattesystemet skall utformas så att hänsyn tastill försörjningsbördan varvidsärskilt beaktas ensamförsörjarfamiljerna. o Reformeringen av det fortsattafamiljestödet måste inriktas på att mildra o Reformen skall innefatta ändring av stödet tili olikaformer av barntillsyn så att familjernasvalfrihet förbättras och alternativa barnomsorger Vård av egnabarn skall underlättas om familjen väljer detta framföratt lösa barnomsorgen utanför hemmet. o Större rättvisa måste uppnås mellanfamiljer med barn och familjer utan