bet · G901SoU12 · 1985-12-31 00:00:00 — Vidare uppgavsatt arbetarskyddsstyrelsen skulle prioriterabl. a. forskning om ämnen som kan skada och arvsanlag (s. 9). Vad gäller gravida kvinnors rätt till omplacering frånbildskärmsarbete har statens arbetsmiljönämnd efter överläggningar medarbetsmarknadens parter utfärdat en föreskrift omomplaceringsrätt. Även för anställda i ett stort antal kommuner och i samtligalandsting samt inom bank-och försäkringsväsendet har slutits lokala avtal medstöd av medbestämmandelagen (MBL) om gravidas rätt att sUppa bildskärmsarbete.På regeringens initiativ överlägger arbetsmarknadens parter på den privatasidan om centralaavtal om omplaceringsrätt för gravida kvinnor som arbetar med SoU1985/86:12 bildskärm. Här kan nämnas att arbetsmarknadsministern i en kommentartill de aktuella överläggningarna erinrat om den möjlighet till omplacering somframhålls i regeringens proposition om företagshälsovård (prop. 1984/85:89).Mindre företag som i vissa fall kan ha svårt att omplacera sina anställda fränbildskärmsarbete kan i enlighet med propositionen låta en anställd temporärtarbeta vid annat företag som är anslutet till samma företagshälsovårdsenhet somden ordinarie arbetsgivaren. En sådan lösning förutsätter en frivilligsamverkan mellan de berörda arbetsgivarna. Utskottet förutsätter att arbetarskyddsstyrelsenuppmärksamt följer fortlöpande forskningsarbeten vad gäller sambandet mellanarbetsmiljöfaktorer och graviditetsstörningar (se ovan s. 9) och skyndsamtutfärdar föreskrifter om det skulle visa sig finnas ett sådant samband. Även om det inte finns vetenskapliga bevis för attbildskärmsarbete leder till graviditetsstörningar bör bildskärmsarbetandekvinnors oro respekteras. Utskottet ser därför med tillfredsställelse attregeringen sammankallat arbetsmarknadens parter på den privata sidan tillöverläggningar om gravidas rätt att slippa bildskärmsarbete i likhet med vadsom redan gäller för statligt anställda. Mot bakgrund av vad här anförts påkallar motion1985/86:So704 (vpk) ingen åtgärd i här aktuell del (yrkande 2). I motion 1985/86:So716 (c) begärs att skydd utarbetas fördem som arbetar vid bildskärmar (yrkande 6). Kvinnor som anser sig behövaomplacering måste få den möjligheten. Antalet timmar per dag vid bildskärmarbör begränsas för dem som har behov därav. För ASS nya föreskrifter om arbete vid bildskärm harredogjorts ovan (s. 8). Föreskrifterna innehåller bl. a. bestämmelseromarbetspassens längd. Även ASS kungörelse om arbetsställningar ocharbetsrörelser (AFS 1983:6) kan tillämpas vid t. ex. planering av enarbetsplats med bildskärm. Ovan har också redovisats de avtal som slutitsmellan arbetsmarknadens parter om rätt för gravida att omplaceras frånbildskärmsarbete. Här kan också nämnas att vid ASS har inletts ett särskiltprojket för studier av effekterna av olika skärmskydd som monteras påbildskärmens framsida för att avskärma det elektrostatiska fält som uppstårframför en katodstråleskärm. Med hänvisning till de hår redovisade åtgärderna anserutskottet inte att motionen påkallar något initiativ av såvitt nu äri fråga (yrkande 6). Upphandling och provning av bildskärmsterminaler, m.m. Datadelegationen (B 1980:03) har till uppgift att bl. a.bevaka utvecklingen av datoriseringen, främja kunskapsutvecklingen på området och föreslå åtgär der för att garantera en positiv utveckling av datoranvändningen i samhället under demokratisk styrning och kontroll (dir. 1980:15, 1982:26 och 64). Delegationen har genomfört en utredning i syfte att belysa 10 denframtida utvecklingen av olika bildskärmstekniker samt olika arbetsmil- SoU1985/86:12 jöaspekter(ergonomi, hälsorisker) i samband med detta. dokumenteradi en rapport 1985:21 Framtida bildskärmar. bildskärmarbaserade på katodstrålerör, dvs. den skärm som huvudsakligen används , har delegationen även granskat utvecklingen av bildskärmar baseradepå flytande kristaller, plasma samt elektroluminiscens. för dessatyper av bildskärmar är att de arbetar med avsevärt lägre spänning än vadkatodstråleskärmarna ger. När det gäller att stimulera utvecklingen av alternativatyper av bildskärmar har delegationen redovisat olika tänkbara En av datadelegationens slutsatser är att statskontoret bör, eventuellttillsammans med andra offentliga upphandlare, pröva att initiera en tekniskupphandling med utvecklingsstöd för en ny bildskärm baserad på annanteknik än den nuvarande katodstråletekniken. den nyatekniken behöver kvalitetsmässigt förbättras och a. att ett centrum för prototyputveckling m.m. etableras i Delegationenhar även lagt fram förslag om provningen av bildskärmar. Datadelegationensrapport bereds inom . 1 ett par motioner tas upp frågor med direkt anknytningtill datadelegationens rapport. I tnotion 1985/86:So712 (c) hemställs attregeringen ges till känna vad som i motionen anförts om upphandling avbildskärmsterminaler (yrkande 1). Staten bör inom ramen för sin omfattandeupphandlingsverksamhet ta initiativ för att påskynda utvecklingen när detgäller bildskärmar som bygger på ny teknik. Detta kan enligt motionärerna skegenom teknikupphandling eller motsvarande förfarande där de krav datadelegationenaktualiserat finns med. I motion 1985/86:So716 (c) yrkas att regeringen begärfortsatt forskning kring 1990-talets nya bildskärmar, vilka bygger på flytandekristaller eller plasmateknik (yrkande 4). bör också begära provningav och varudeklaration på bildskärmar med angivande av strålning,arbetsmiljörisker etc. (yrkande 5). Enligt vad utskottet erfar avser regeringen att ta uppdiskussioner med främst , de affärsdrivande verken,och om skärpta krav vid upphandlingav ny datorutrustning. Syftet är att undersöka om den övriga offentliga sektornkan ställa samma krav som statskontoret vid sin upphandling. Dessa krav innebäratt det elektrostatiska fältet skall elimineras och att det lågfrekventamagnetiska fältet skall minskas kraftigt med bibehållen god ergonomi. Regeringen kommer att vid diskussionerna även ta uppåtgärder för att minska strålning och elektromagnetiska fält från redaninstallerade bildskärmsterminaler. Det kan alltså antas att staten kommer att ställa skärptakrav vid upphandling av ny datorutrustning. Vad gäller frågan om upphandling avbildskärmar med ny teknik bör regeringens överväganden med anledning avdatdelegationens förslag avvaktas innan tar ställning i frågan. Medhänvisning härtill avstyrks motion 1985/86:So712 (c) i här aktuell del (yrkande1). Vad provning av datorutrustning beträffar kan nämnas attregeringen givit ASS i uppdrag att i samråd med SSI och statens mät- och 11 provrådutreda behovet av, förutsättningarna för och konsekvenserna av att SoU1985/86:12 införa provning - frivillig eller officiell - av datorutrustningfrån arbetsmiljösynpunkt. Utredningsarbetet skall bedrivas med utgångspunkt frånbefintligt material rörande identifierade/konstaterade arbetsmiljörisker och skall redovisas till regeringen . Utskottet avstyrker med hänvisning till det pågåendeutredningsarbetet motion 1985/86:So716 (c) yrkande 5. Datadelegationen har, som ovan nämnts, i sin rapportFramtida bildskärmar lagt fram flera förslag till åtgärder för att stimulerautvecklingen av bildskärmar som bl. a. baseras på teknik med flytandekristaller eller plasmateknik. Rapporten bereds iregeringskansliet. Utskottet delar motionärens uppfattning att det ärangeläget att utvecklingen av bildskärmar med ny teknik påskyndas. Medhänvisning till att förslag till åtgärder i detta syfte redan övervägs avregeringen anser utskottet dock inte att motion 1985/86:So716 (c) yrkande 4påkallar någon åtgärd av . Datateknikens inverkan på kvinnors arbetsmiljö I motion 1985/86:So716 (c) hemställs vidare att riksdagenhos regeringen begär fortsatt forskning kring kvinnors arbetsmiljö, inte minstmed hänsyn till förändrade rutiner (yrkande 2). Enligt motionären utvecklasdistansarbetet med den nya datatekniken, dvs. arbete som kan innebära attkvinnor arbetar vid en terminal i hemmet. Motionären anser att det behövsforskning om effekterna av distansarbete och om hur kvinnor påverkas socialt avde förändringar som datatekniken innebär. Proposition 1984/85:220 med förslag till riktlinjer förden framtida datapolitiken som behandlades av (FiU1985/86:5) innehöll en rad förslag för att förbättra kvinnors situation irelation till datoriseringens verkningar. I propositionen togs särskilt upp frågorna om elektronisktdistansarbete (s. 97). Föredragande statsrådet () betonade attdet är av utomordentiig vikt att uppmärksamma hur distansarbete organiseras.Det måste, enligt statsrådet, ske på ett sådant sätt att arbetet också får ettsocialt innehåll med möjlighet till kontakt med arbetskamrater och till fackligverksamhet. Det måste också vara möjligt att bevaka att den arbetsrättsligalagstiftningen efterlevs. Frågor om distans- och hemarbete och dess konsekvenserhar bl. a. uppmärksammats av datadelegationen, som föreslagit att de skallutredas. För att närmare belysa hithörande frågor anordnade arbetsmarknadsdepartementetden ett seminarium om distansarbete yia terminal på tematFramtidsvision eller tillbakagång. Syftet med seminariet var att redovisa ochdiskutera utvecklingstendenserna på området i , och några andravästeuropeiska länder. Enligt propositionen kommer regeringen att uppmärksamtfölja utvecklingen på detta område. fick genom tilläggsdirektiv år 1982i uppdrag att särskilt studera kvinnornas arbetsmarknadssituation i samband med datori sering. I anslutning härtill utarbetades en sekretariatsrapport (Ds A 1983:9) 12 Kontorsautomation ochkvinnors framtida arbetsmarknad. SoU 1985/86:12 Motdenna bakgrund föreslog utredningen att ett särskilt åtgärdsprogram skulleutformas för att underlätta denna omställnings- och anpassningsprocess. Inomramen för detta program borde bl. a. beaktas vikten av att kvinnorna kantillgodogöra sig de möjligheter som den nya tekniken skapar både till nyaarbetstillfällen och ett rikare arbetsinnehåll. Ätgärdsprogram-met bordeinnehålla insatser för forskning och utredning om kvinnors arbetsmarknad isamband med att ny teknik införs. En sådan forsknings- och utredningsverksamhetborde bl. a. omfatta områden som sysselsättning, arbetsuppgifter,arbetsorganisation m. m. Isamband med att regeringen avlämnade proposition 1984/ 85:130 omåtgärder för att förbättra kvinnors villkor på arbetsmarknaden gav statsrådetAnita i uppdrag åt JÄMFO [delegationen (A 1983:01) förjämställdhetsforskning] att utarbeta ett konkret forskningsprogram angåendekvinnornas situation på arbetsmarknaden. JÄMFO överlämnade sin första rapportmed inventering av forskningsbehov . Enligt JÄMFO finns behovav forskning och utredning bl. a. beträffande följderna för kvinnor av nytekniks konsekvenser avseende arbetsinnehåll, arbetsorganisation,arbetsgemenskap och arbetsmiljö. JÄMFO tar också upp frågor som rör mentalbelastning i arbetet och utarmning av arbetsinnehållet till följd av införandeav ADB-teknik. JÄMFO:s rapport är föremål för överväganden inomregeringskansliet. Utskottetkonstaterar sammanfattningsvis att särskild forsknings- ochutredningsverksamhet planeras beträffande kvinnors arbetsuppgifter ocharbetsorganisation vid datorisering. Utskottet ser mot bakgrund härav inte skälatt begära ytterligare åtgärder från regeringen utan avstyrker motion1985/86:So716 (c) såvitt nu år i fråga (yrkande 2). Tillsättandeav en datamiljökommission ' Imotion 1985/86:So704 (vpk), slutligen, föreslås att en datamiljökommissiontillsätts för att övervaka riskerna med den snabbt tilltagande datoriseringenoch ge förslag till rikthnjer för en bra arbetsmiljö där datorer, bildskärmaroch ny teknik används (yrkande 1). Riktiinjerna bör inkludera synpunkter påarbetspassens längd, synergonomiska krav m.m., heter det i motionen.Kommissionens uppgift bör bl. a. vara att bevaka och värdera de forskningsrapportersom rör arbetsmiljö och datorisering. Motionermed samma innehåll som den nu aktuella har behandlats tidigare av utskottet,. Utskottet avstyrkte då motionen med hänvisning bl. a. tilldet föreskrifts- och forskningsarbete på området som då pågick (SoU 1984/85:16s. Iföregående avsnitt har redogjorts för bl. a. arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter för bildskärmsarbete, pågående forskningsprojekt som rör riskerna med bildskärmsarbete, utvecklingen av ny teknik och kvinnors arbetsmiljö vid datorisering. Härutöver vill utskottet nämna att arbetar skyddsfonden på initiativ av LO, TCO och SAF startade ett särskilt utvecklingsprogram för bättre arbetsmiljö och arbetsorganisation vid utnytt jande av datorer och mikroelektronik i arbetslivet. somarbetar inom en resursram om 54,5 milj. kr., beräknas pågå under fem SoU1985/86:12 år. Vidare kommer arbetarskyddsstyrelsen att ordnaden första världskonferensen på bildskärmsområdet. Ett stort antal delegaterskall då diskutera bildskärmsarbete ur olika aspekter. Med hänvisning till det anförda anser utskottet inte attdet finns behov av att tillsätta en sådan datamiljökommission som begärts imotion 1985/86:So 704 (vpk). Motionen avstyrks därför såvitt nu är i fråga(yrkande 1). Asbest m. m. Enligt en av arbetarskyddsstyrelsen den 23 januari 1986utfärdad kungörelse (AFS 1986:2) träder delvis nya ochsträngare bestämmelser om asbest och asbesthantering i arbetslivet i kraft.Kungörelsen ersätter AFS 1981:23 som upphör att gälla. I likhet med i detidigare bestämmelserna föreskrivs att asbest och asbesthaltigt material intefår användas (4 §). a. praktiska skäl finns vissa undantag från dennahuvudregel - utom för blå asbest, krokidolit - vilka gäller under enövergångstid. I kungörelsen stadgas bl. a. att bromsbelägg och andrafriktionselement som innehåller asbest får användas om det inte finnsgodtagbara produkter av mindre hälsofarligt material att tillgå (7 §). Enligtövergångsbestämmelserna till kungörelsen får, trots bestämmelserna i 4 §,asbesthaltiga friktionselement användas i fordon eller maskiner fram tillnästkommande bytestillfälle, då 7 § träder i tillämpning. Asbesthaltigapackningar får monteras endast t. o. m. utgången av 1986 om godtagbaraprodukter av mindre hälsofarligt material inte finns att tillgå. Enligt de nya föreskrifterna behövs vidare från den 1april 1986 tillstånd av yrkesinspektionen för att riva asbest (18 §). Brott motbestämmelsen kan medföra böter eller fängelse (39 §). Det krävs också att desom arbetar med att riva asbest har fått särskild utbildning härför (20 §).Kraven på läkarundersökning vidgas. a. skall alla som i samband med byteeller renovering av asbesthaltiga friktionsbelägg har exponerats för asbest merän läkarundersökas (29 §). I syfte att skapa förutsättningar för en kraftfull politikoch snabba resultat avseende hela asbestfrågan tillsatte regeringen i mars 1985en asbestkommission under arbetsmarknadsministerns ledning. Kommissionen harhittills i delrapporter lagt fram ett fyrtiotal förslag till åtgärder motasbest (Ds A 1985:5 och 7). har på uppdrag av regeringen genomförtnotifierings-förfarande enligt gällande internationella överenskommelser omförbud mot försäljning av nytillverkade personbilar och motorcyklar förseddamed asbesthaltiga bromsbelägg. Förbudet avses gälla från ochavse fordon som typgodkänns efter detta datum, I motion 1985/86:So714 av m.fl. (vpk) tas uppflera frågor med anknytning till bl. a. asbestkommissionens arbete ocharbetarskyddsstyrelsens föreskrifter. Motionärernaföreslår att regeringen redovisar asbestkommissionens slutsatserinför höstriksdagen 1986 (yrkande 1). Vidare bör regeringen tillse SoU1985/86:12 att arbetarskyddsstyrelsen varje är redovisar import och användning av i asbestsamt de motiv som föranlett styrelsen att ge dispens från förbudet att användaasbest (yrkande 2). Gränsvärdet för asbest skall sättas till noll (yrkande 3).Enligt motionärerna måste ett åtgärdsprogram som måste bli asbestkommissionensslutprodukt bli ekonomiskt kostsamt, särskilt för kommuner och andra med små egnatillgångar. Regeringen måste därför utarbeta en finansieringsplan för saneringav asbest (yrkande 4). Slutligen föreslås att uttalar att nödvändigaarbetsmiljöåtgärder inte får förhindras av påtryckningar med hänvisning tillfrihandel (yrkande5). Enligt motionärerna har nämligen den s.k. notifieringensom skett vad gäller asbestfria bromsbelägg mött motstånd från och Canada.EG har hänvisat till att handlande strider mot GATr-bestämmelserna ochSAF har utövat påtryckningar för att skall anpassa arbetsmiljöbestämmelsernatill EG:s normer. Enligt vad utskottet erfarit avser regeringen att i ensärskild skrivelse till höstriksdagen 1986 redovisa asbestkommissionensslutsatser. Någon åtgärd med anledning av motion 1985/86:So714yrkande 1 är därför inte påkallad. Importen av asbest och asbesthaltigt material redovisasvarje år i SCB:s officiejla statistik. Importen av obearbetad asbest uppgick ibörjan av 1950-talct till drygt för att öka fram till ett maximum pådrygt . Är 1984 importerades ca 1 000 ton.Enligt . asbestkommissionens delrapport går den helt övervägande delen av importentill Svenska Bromsbandsfabriken i för tillverkning av skiv- ochtrumbromsbelägg för tunga fordon. Arbetarskyddsstyrelsen redovisar i de beslutsom fattas med anledning av dispensansökningar de skäl som finns för att lämnatillstånd för asbestanvändning. Mot bakgrund härav anser utskottet inte attmotionen påkallar något initiativ i här aktuell del (yrkande 2). gällande gränsvärde för asbest är 0,5 fibrer/ml(kungörelsen AFS 1984:5 om hygieniska gränsvärden). Arbetarskyddsstyrelsenarbetar med en revision av gällande hygieniska gränsvärden.Frågan om en sänkning av gränsvärdet för asbest kommer att behandlas underdetta arbete, vilket sker under medverkan av arbetsmarknadens parter. Utskottetavstyrker med hänvisning härtill motionen såvitt nu är i fråga (yrkande 3). När det giiller kostnaderna för asbestsanering i bostäderfinns via länsbostadsnämnderna möjlighet till lån för finansiering av sådansanering i samband med ombyggnad [bostadsfinansieringsförordningen (1974:946)].En förutsättning härför är att kostnaden för asbestsanering är mindre än kostnadenför övriga ombyggnadsåtgärder. Vidare kan fastighetsägaren enligt förordningen(1983:1974) om statligt räntestöd vid förbättring av bostadshus erhållaräntebidrag för "avhjälpande av andra byggnadstekniska brister som innebärpåtaglig brist från säkerhets- och hälsoskyddssynpunkt". Asbestsaneringräknas till sådan brist som måste avhjälpas ur hälsoskyddssynpunkt. Det äringet krav att fastighetsägaren skall ha tagit upp lån för att finansieraåtgärden. Kostnaderna för asbestsanering i andra lokaler än bostäderfår dock ses som traditionella underhållskostnaderoch bekostas av 15 Mot bakgrund av den här lämnade redovisningen avstyrkerutskottet SoU 1985/86:12 motionen även i här aktuell del (yrkande 4). Enligt de avtal med och samt frihandelsavtal medEG som finns får tekniska föreskrifter som innebär handelshinder införas om detkan visas att åtgärden är nödvändig för att skydda liv och hälsa. Regeringenhar med stöd av denna formulering anmält sin avsikt att förbjuda försäljning avnytillverkade fordon försedda med asbesthaltiga friktionsbelägg. Enligt vadutskottet erfar är det regeringens avsikt att även i fortsättningen användadenna motivering för att genomföra de åtgärder som är nödvändiga för en godarbetsmarknadspolitik. Något uttalande av av det innehåll som begärsi motionens yrkande 5 är därför enligt utskottets mening inte påkallat. Belastningsskador m. m. 1 motion l985/86:So702 av m.fl. (vpk)begärs att forskning och åtgärder mot belastningssjukdomar fortsätter attprioriteras i arbetsmiljöarbetet (yrkande 2). av alla yrkesverksamma iindustrin drabbas under sin livstid av belastningsskador, anför motionärerna.En tredjedel av alla förtidspensionerade - 100 000 svenskar - har pensioneratspå grund av ond rygg, skelettskador eller muskelsjukdomar. I 1985 årspenningvärde beräknas hälso- och sjukvårdskostnaderna för belastningsskadortill . I motionen anförs att arbetarskyddsstyrelsen ocharbetsmarknadsministern prioriterar forskning om belastningssjukdomar och attriksdagen bör uttala ett särskilt stöd för denna forskning liksom förutvärderingen av föråndringsåtgärder. Motionärerna föreslår också att det tillsättsen kommission mot belastningsskador och förslitningsskador och att ett samlatprogram mot sådana skador föreläggs (yrkande 1). Arbetarskyddsstyrelsen anför i årets budgetproposition attden regionala tillsynen även i fortsättningen kommer att inriktas på att stärkadet förebyggande arbetarskyddet. Särskild uppmärksamhet kommer därvid att ägnasbl. a. belastningsskador (s. 123). När det gäller forskning anför styrelsen attdet forskningsprogram som lades fast och som gäller t. o. m. budgetåret1988/89innebär att forskning om bl. a. belastningssjukdomar är ett särskiltprioriterat område. Arbetsmarknadsministern har tidigare förklarat attarbetarskyddsstyrelsens prioriteringar vad gäller forskningsinsatser synes välavvägda och motiverade (budgetproposition 1983/84:100 s. 148,forskningsproposition 1983/84:107 bilaga 7 s. 9). Här kan också nämnas att arbetarskyddsfondens insatserbeträffande forskning om belastningar i rörelseorganen har ökat under senareår. /85 satsade fonden av den totala forsknings- ochutvecklingsbudgeten på projekt inom det ergonomiska området. kommunisterna har tidigare, senast våren1985, väckt motioner med samma innehåll som yrkande 2 i den nu aktuella.Utskottet har avstyrkt motionerna med hänvisning bl. a. tillarbetsmarknadsministerns ovan angivna uttalande (SoU 1984/85:16 s. 26). Utskottetdelar motionärernas uppfattning om angelägenheten av forsk- 16 ning ochåtgärder för att förebygga och minska belastningsskador. Med , SoU1985/86:12 hänvisning till den här lämnade redovisningen anser utskottetemellertid inte att motion 1985/86:So702 yrkande 2 påkallar något uttalandefrån sida. Motionärerna har vidare begärt att regeringen tillsätteren kommission mot belastnings- och förslitningsskador (yrkande 1). mening är frågan om belastnings- och förslitningsskador enväsentligt mer mångfasetterad fråga än asbestproblematiken, vilken rörhanteringen av ett avgränsat ämne. Ätgärder för att komma till rätta medbelastnings- och förslitningsskador måste ofta genomföras i direkt anslutningtill konkreta arbetssituationer. Problemen med belastnings- ochförslitningsskador är alltså knappast av den arten att de kan lösas av ensärskild kommission. Enligt utskottets mening måste man i första hand satsa påforskning som kan ge en fördjupad kunskap om belastningsskadors uppkomst ochmed utgångspunkt däri arbeta vidare på olika nivåer. Av samma skäl serutskottet det knappast som realistiskt att ett samlat program mot belastnings-och förslitningsskador skulle kunna formuleras generellt för hela arbetslivet.Utskottet avstyrker därför motionen i här aktuell del (yrkande 1). I samtna niotion föreslås att skyddsombud och lokalafackföreningar ges utvidgad rätt att stoppa arbeten som misstänks utsätta denarbetande för belastnings- och förslitningsskador (yrkande 3). Detta skulleenligt motionärerna vara den snabbaste vägen att angripa dessa skador. Skyddsombud har enligt 6 kap. 7 § arbetsmiljölagen(1977:1160) rätt att avbryta arbete i det fall ett visst arbete innebäromedelbar och allvarlig fara för arbetstagares liv eller hälsa och rättelseinte kan uppnås genom hänvändelse till arbetsgivaren. Skyddsombudet kan då beslutaatt arbetet skall avbrytas till dess att yrkesinspektionen hinner ta ställningi frågan. Beträffande ensamarbete gäller liknande regler. Av förarbetena tillarbetsmiljölagen framgår att skyddsombudens stoppningsrätt aktualiseras närrisken är överhängande och man inte hinner avvakta yrkesinspektionensställningstagande. Skyddsombudet har emellertid inte befogenhet att stoppaarbetet enbart på grund av misstanke om skadliga långtidseffekter. En sådanbefogenhet skulle nämligen, enligt departementschefens mening, inte kunna ansesförenlig med tillsynsmyndigheternas och skyddsombudens inbördes roller. (Prop.1976/77:149 s. 339, SoU 1977/78:1 s.