bet · G901JoU24 · 1985-12-31 00:00:00 — Som framgår av det anförda har såväl statensjordbruksnämnd som spannmålsgruppen efter särskild utredning kommit fram tillatt underskottet i spannmålskassan ej kan tillskrivas lågaväridsmarknadspriser. Detta har bekräftats av i samband medbehandlingen av granskningsbetänkande. I enlighet med1977 års beslut finns således ingen skyldighet för staten att gå in iöverläggningar om underskottets finansiering. Hithörande motioner bör såledesavslås, såvitt nu är i fråga. dels utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffande överläggningar mellan staten ochjordbruksnäringen att avslår motionerna l985/86:Jo217 yrkande 2, 1985/86:Jo252yrkande 2 och 1985/86:Jo261 yrkande 1, Exportkostnader spannmålsskörd (mom. 5) (), i (), (), (), (), () och BengtRosén (fp) anser att dels den del av utskottets yttrande pä s. 17 som börjar"Utskottets uttalan den" och slutar "sålunda anfört" bort ha följande lydelse: , 56 Utskottets uttalanden om kostnadsfördelningen mellanstaten och nä- JoU 1985/86:24 ringen m. m. (JoU 1985/86: 13) innebär i fråga om1985 års skörd (/86)) att statens kostnadsandel om börberäknas på en exportkostnad av ca . eller något därutöver. Enligtupplysningar som tillhandahållits utskottet av bl. a. representanter förSvensk spannmålshandel uppgår det totala underskottet till ca 1060 milj. kr.,motvarande en överskottsmängd av I . På kostnadssidan redovisasemellertid också ett antal poster i övrigt som ökar det totala kostnadsbeloppettill 1249 milj. kr. Här ingår bl. a. kostnader för överlagring av spannmål från1984 som enligt utskottets bedömning knappast torde böra beaktas i detsammanhang som är i fråga. 1 övrigt går utskottet inte in på någon närmarebedömning av vilka kostnader, utöver rena exportkostnader, som bör ingå iberäkningsunderlaget. Det bör ankomma på regeringen och vederböranderegleringsförening fastställa det exakta underlagsbeloppet. Kostnaderna bör,som regeringen anfört i proposition 166, få täckas genom överskridande avanslaget till prisreglerande åtgärder på jordbrukets område (C 3) /86. Utskottet föreslår att godkänner vad utskottetanfört. dels utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5. beträffande exportkostnader årsspannsmålsskörd att med anledning av motionerna 1985/86:Jo244 yrkaride 3, 1985/86:Jo252 yrkande 1 i motsvarande del och 1985/86:261 yrkande 2 godkänner vad utskottet anfört om kostnadsansvaret spannmålsöverskott m. Prisreglerande åtgärder m, m. (mom. 6 b, c och e samt 8a) (vpk) anser att :li'is den del av utskottets yttrande pås. 19 som börjar"Utskottet har" och slutar "denna del" bort ha följandelydelse: Utskottet anser, i likhet med vad som anförts i de bådavpk-motionerna, att det finns starka skäl att avveckla mervärdeskatten pålivsmedel. Det bör framhållas att matkostnaderna är särskilt betungande förbarnfamiljerna. Enligt vissa beräkningar betalar en vanlig tvåbarnsfamiljvarje år ca . Som ett första steg pä vägen mot ettavskaffande av matmomsen bör livsmedelssubventionerna höjas med 3 miljarder kr.Vidare biträder utskottet yrkandet i motion Jo2()7 angående ersättning förinförselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen. dels utskottets hemställan under 6 b, c och e och 8 a)bort ha följande lydelse: 6. b) att bifaller motion 1985/86:Jo206yrkande 1 om höjning av livsmedelssubventionerna, c) att bifaller motion l985/86:Jo207 omersättning för införselavgiftsmedel, e) attriksdagen till Prisreglerande åtgärder på jordbrukets otnråde för budgetåret1986/87 anvisar ett förslagsanslag av , 8. a) att med anledning av motionerna1985/86:Jo206 JoU 1985/86:24 yrkande 2 och 1985/86: 568 yrkande 8 hosregeringen hemställer om förslag rörande avskaffande av mervärdeskatten pälivsmedel, Prisreglerande åtgärder m. m. (mom. 6 d och e) i , och (alla m) anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 19 som börjar"Utskottet har ej" och slutar "ändamål tillstyrks" bort haföljande lydelse: Den samhällsekonomiska utvecklingen har liksomjordbruksprisregleringen stor betydelse för jordbrukarnas inkomster. Genom enekonomisk politik som skapar förutsättningar för bl. a. sänkta skatter kan denekonomiska situationen förbättras, framför allt för barnfamiljerna, vilka ärstora matkonsumenter. Detta medför ökade inkomster för jordbruket genom ökadlivsmedelskonsumtion. Mot denna bakgrund bör, i enlighet med vad som anförts imotion Jo217, mjölksubventionerna kunna avvecklas successivt. För att inteminskningen skall få negativa effekter på konsumtion och produktion borsubventionerna avvecklas . För /87 börminskningen vara 250 milj. kr. dels utskottets hemställan under 6 d och e bort haföljande lydelse: 6. d) att bifaller motion 1985/86:Jo217yrkande 1 såvitt avser minskning av livsmedelssubventionerna, e) attriksdagen till Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område för budgetåret1986/87 anvisar ett förslagsanslag av , Höjning av statens kostnadsandel för överskottsarealen (mom. 7) och (båda (c) anser att dels den del av utskottets yttrande pä s. 18 som börjar"Vidare avstyrker" och slutar "ej avtrappas" bort haföljande lydelse: Utskottet anser i likhet med vad som anförts i motionJo261, att statens kostnadsandel för överskottsarealen bör vara fr. o. m.1986 års skörd. Kostnadsandelen bör ej avtrappas utan kvarstå vid . Det börankomma på regeringen att ställa ytterligare medel till förfogande för angivnaändamål genom överskridande av anslaget till prisreglerande åtgärder /87. dels utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse: 7. beträffande höjning av statens kostnadsandelav exportkosl- naderför spannmålsöverskottet attriksdagen godkänner vad utskottet med anledning av motion 1985/86:Jo261yrkandena 3 och 5 anfört om statens kostnadsansvar och finansieringen avkostnadsansvaret. Beskattningenav livsmedel (mom. 8 b) JoU 1985/86:24 KariErik och (båda c) anser att delsden del av utskottets yttrande pä s. 19 som börjar "Med hänsyn" ochslutar "yrkande 5" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar synpunkterna i motion Jo276 i fråga om beskattningen av livsmedel.Motionärernas grundinställning är att baslivsmedel inte bör belastas av moms.Hittills har livsmedelssubventioner använts för att sänka matpriserna.Subventionernas omfattning har emellertid krympts till att endast omfattamjölken. Åven mjölksubventionerna ifrågasätts nu från olika håll. Utskottetanser däremot att skatten på baslivsmedel bör minskas. Skattesystemetär ett viktigt instrument för att omfördela resurser och påverka konsumtionen.Momsen har en viktig roll i detta sammanhang. 1 debatten har förekommit olikatekniska lösningar för att åstadkomma sänkta priser på baslivsmedel. Ett systemmed differentierad moms tillämpas i flera europeiska länder. Ett sådant systemansluter direkt till principen att skatten på baslivsmedel skall vara lägre änpå andra varor. Sommotionärerna anfört bör en kompletterande redovisning göras angåendemöjligheterna att överföra skatten på baslivsmedel till konsumenterna i formav lägre priser. Vid en sådan undersökning kan även förslagen i motion Jo20lbeaktas. delsutskottets hemställan under 8 b bort ha följande lydelse: 8. b)att med anledning av motionerna 1985/86:Jo201 och 1985/86:Jo276 yrkande 5 hos regeringen hemställer om en redo visning av konsekvenserna vid skilda tekniska alternativ att minska skattebelastningen på baslivsmedel, Åtgärder för produktionsanpassning m. m. (mom. 9 a) i , och (alla m) anser att delsden del av utskottets yttrande som på s, 17 börjar "Med den" och päs. 18 slutar "yrkande I" bort ha följande lydelse: Utskottetanser det angeläget att får tillfälle att pröva de åtgärder somenligt regeringens förslag kan komma att vidtas för produktionsanpassningen.Mot bakgrund av den ovilja som regeringen visat när det gällt att följariksdagens beslut på detta område är det enligt utskottets mening intevälbetänkt att ge den det önskade handlingsutrymmet. Likaså bör det ankomma påriksdagen att avgöra på vilket sätt åtgärderna skall finansieras. Det ipropositionen begärda bemyndigandet för regeringen i detta hänseende bör såledesinte lämnas. Det anförda innebär att utskottet tillstyrker motion 609 yrkande1. delsutskottets hemställan under 9 a bort ha följande lydelse: 9. a)beträffande åtgärder för produktionsanpassning m.tn. a) att godkännervad utskottet med anledning av regering- 9 ens förslag och motion1985/86:609 yrkande 1 anfört om åtgärder för produktionsanpassning påvegetabilieområdet. 8.Prisstöd till jordbruket i norra m. m. (mom. 12, 13 JoU 1985/86:24och 52) , , , , , och (alla s) anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 31 börjar"Trots 1985" och på s. 32 slutar "förslag ovan" bort ha följandelydelse: Syftet med prisstödet är att kompensera jordbruket i norraSverige för de höga produktionskostnaderna i detta område jämfört med områden imellersta . Nuvarande former för prisstödet till jordbruket i norraSverige tillkom 1971. Prisstödet har differentierats på olika områden så attstödet successivt ökar längre norrut och är högst i nordligaste . De geografiska gränserna i denna differentiering bygger bl.a. påproduktionskostnadskalkyler för olika områden. räknades prisstödet upp vart tredje år.Smärre justeringar av områdesgränserna gjordes. harprisstödet räknats upp 1980, 1981, 1982, 1984, 1985 och 1986. 1981 motsvarade i stort settförändringen av PM-index. 1982 och 1984 motsvarade ungefär 3/4 avförändringen av PM-index. 1985 räknades prisstödet upp och för 1986föreslår regeringen i proposition 1985/86: 166 en uppräkning med . Enligt utskottets mening kvarstår syftet att det särskildaprisstödet till jordbruket i norra skall utjämna de skillnader iproduktionskostnader som råder mellan norra och . Den avregeringen i proposition 1985/86: 166 föreslagna uppräkningen av prisstödet göratt denna inriktning av Norriandsstödet bibehålls. I motion 606 kommunisterna föreslåsatt prisstödet ska räknas upp med 115 milj. kr. utöver regeringens förslag. Imotion 609 av moderata samlingspartiet föresläs en uppräkning med 65 milj. kr.utöver regeringens förslag, i motion 612 av föresläs enuppräkning med 177 milj. kr. utöver regeringens förslag och i motion 615 avfolkpartiet föresläs en uppräkning med 140 milj. kr. Enligt utskottets mening åsidosätts i samtliga motionskravde principer för prisstödet till jordbruket i norra som ovanredovisats. Om belopp i denna storleksordning skall tillföras Norrlandsstödetär det enligt utskottets mening inte längre en fråga om att stödet skallutjämna produktionskostnadsskillnader mellan mellersta och norra utanett direkt regionalpolitiskt inriktat stöd. Det kan enligt utskottets meningfinnas skäl att diskutera rent regionalpolitiska stödåtgärder förupprätthållandet och utvecklandet av jordbruket i norra . Detta böremellertid inte ske genom en uppräkning av det särskilda prisstödet tilljordbruket i norra utan genom särskilda regionalpolitiskt motiveradestödåtgärder. 1 norra och där speciellt i inlandet harjordbruket tillmätts stor betydelse från regionalpolitisk synpunkt. Det finns därför enligt utskottets mening all anledning att sätta in jordbruket i ett regional politiskt sammanhang. Därigenom skulle jordbruket och behovet av stöd former för näringen kunna sättas in i de näringspolitiska prövningar som görs av regionala organ. Därvid kan jordbrukets särskilda behov av åtgår- 60 der på ettannat sätt än tillgodoses. Denna bedömning överensstämmer till stor del medsynpunkterna i JoU 1985/86:24 motion Jo239 av m. fl. (s),som går ut på att man i öks- utsträckning bör använda livsmedelspolitiken somen regionalpolitisk resurs. Utskottet föreslår att med anledning avmotionen i motsvarande del gör ett tillkännagivande i enlighet med vadutskottet här anfört, 1 anslutning till de motioner som innehåller yrkanden omett åtgärdsprogram för norrlandsjordbruket vill utskottet framhålla att ettåtgärdsprogram inte kan täcka in alla de åtgärder som erfordras. För detta ärförhållandena för jordbruket och förädlingsindustrin inom detregionalpolitiska stödområdet alltför mångskiftande. 1 stället bör lokala ochregionala program utarbetas. Dessa bör sedan kunna utgöra ett underlag förregionalpolitiska stödåtgärder. Det hade enligt utskottets mening varit angeläget attsärskilda medel till sådana regionalpolitiskt motiverade insatser för detnorrländska jordbruket kunnat anvisas . Enligt utskottets mening bordeen del av de medel som tillförs spannmålsregleringen ha kunnat användas i dettasammanhang. En sådan användning av en del av dessa medel skulle också.hamedverkat till att utjämna förhållandena mellan olika jordbrukargrupper ochjordbruksföretag. Någon annan väg att inom jordbrukssektorns ram finansiera ettytterligare tillskott till jordbruket i norra har utskottet intekunnat finna. har vid ett flertal tillfällen lagt fast deprinciper som skall gälla för utgiftsprövningen (se prop. 1985/86: 150 bil. De aktuella motionerna innehåller yrkanden som enligt utskottetsmening strider mot dessa principer. 1 motion 609 hänvisas till "föreslagnabesparingar som inte tillgodoräknats oss i tidigare gjordabudgetsammanställningar. Vi har sålunda inte tidigare räknat med t. ex. debesparingar pä ca 100 milj. kr. som det innebär att vi kräver att denproduktionskostnadsanpassade belåningen för bostäder skall upphöra." Imotion 615 redovisas besparingsförslag frän en rad områden som har detgemensamt att de redan avvisats av . 1 motionerna 606 och 612redovisas inga förslag till besparingar motsvarande de föreslagnautgiftsökningarna. a. fördelningspolitiska skäl är utskottet inte berettatt medverka till en finansiering som innebär kraftigt ökade boendekostnader.Utskottet vill understryka vikten av att utgiftsökningar hålls nere ellerfinansieras genom att andra utgifter minskas. Detta är en förutsättning för attskapa balans i svensk ekonomi och den enda möjligheten till en gynnsamutveckling av jordbruket i norra . Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottetregeringens förslag beträffande prisstödet till jordbruket i norra ochavstyrker motionerna i motsvarande delar. dels utskottets hemställan under punkterna 12, 13 och 52bort ha följande 12. beträffande prisstöd till jordbruket i norra att med bifall till regeringens förslag och med avslag på motionerna 1985/86:606 yrkande 2, 1985/86:609 yrkandena 4 och 5, 1985/86:612 yrkandena 2, 6 och 7, 1985/86:614 yrkandena 1 och 2 och 1985/86:615 yrkande 1 dels godkänner vad i propositionen för- ,, ordats ifråga om prisstöd till jordbruket i norra , dels till JoU 1985/86:24Prisstöd till jordbruket i norra för /87 anvisar ettförslagsanslag av , 13. beträffande åtgärdsprogram för jordbruket i norraSverige m.m. attriksdagen med avslag på motionerna 1985/86:606 yrkande 3, 1985/86:609 yrkande6, 1985/86:612 yrkande 8 och 1985/86:614 yrkandena 3 och 4 samt med anledningav motion 1985/86:Jo239 i motsvarande del som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om jordbruket i ett regionalpolitiskt sammanhang, 52. beträffande------------- (lika med utskottet, dock att motion 1985/86:Jo239behandlas i återstående del)-- 1985/86:Jo245, Livsmedelsförsörjning m. m. (mom. 17 och 18) och (båda c) anser att dels den del av utskottets yttrande pä s. 34 som börjar"Utskottet vill" och slutar "(prop. 1985/86: 170)" bort haföljande lydelse: Det är i och för sig tillfredsställande attkärnkraftsolyckan och därmed sammanhängande ersättningsfrågor m. m., blivitföremål för överväganden i . Emellertid anser utskottet attriksdagen i ett uttalande bör understryka att samhället tar det fullakostnadsansvaret för de långtgående konsekvenser som följer med en olycka avdetta slag. Som motionärerna anfört visar kärnkraftsolyckan i Tjernobyl hursårbart industrisamhället är, liksom livsmedelsförsörjningen ochlivsmedelsberedskapen. Vad utskottet anfört med anledning av motion 612 yrkande4 bör ges regeringen till känna. dels den del av utskottets yttrande på s. 34 som börjar"Utskottet vill för" och slutar "således icke" bort haföljande lydelse: Utskottetvill------- (lika med utskottet)--- norra . delarmotionärernas åsikt att jordbrukets omfattning och geografiska spridning måstetillmätas stor betydelse från beredskapssynpunkt. Med hänsyn till svårigheternaatt under en konflikt upprätthålla försörjningen inom området bl. a. på grundav att stora militära förband är förlagda dit bör därför redan i fredstidtillses att de viktigaste baslivsmedlen produceras inom området. Beredskapen och lokalförsvaret blir bättre om det finnsbofast befolkning med god lokalkännedom i alla delar av landet. Om jordbruketminskas ytterligare kommer många områden att mista all bofast befolkning. En geografiskt spridd livsmedelsindustri är av väsentligbetydelse för försörjningsförmågan i en krissituation. En ytterligare minskningav produktionen inom jordbruket i norra kommer att framtvinga en urbl. a. denna synpunkt icke önskvärd strukturförändring av livsmedelsindustrin. Hithörande frågor om livsmedelsförsörjningen m. m. bör,som motionärerna anfört, ges ökad betydelse i försvarskommitténs arbete. anfört med anledning av motion 612 yrkande 5 bör ges 62 delsutskottets hemställan under 17 och 18 bort ha följande lydelse: JoU 1985/86: 24 17. beträffande samhällets kostnadsansvar vidkärnkraftsolyckor m. m. attriksdagen med anledning av motion 1985/86:612 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 18. beträffandelivstnedelsförsöijiungen m. m. attriksdagen med anledning av motion 1985/86:612 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Investeringsförbud inom animalieproduktionen (mom. 19a) i (), (), fm), () och () anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 36 som börjarmed "Utskottet instämmer" och slutar med "615 yrkande 2"bort ha följande lydelse: Som anförs i motionerna Jo244, 609 och 615 ärinvesteringsförbudet olämpligt av flera skäl. Utöver att det är principielltfelaktigt och orsakar onödig byråkrati så kan det i vissa fall fåeffektivitetshämmande effekter. Dessutom kan förbudet medföra att angelägnaförbättringar av djurmiljön inte kommer till stånd. Enligt utskottets meningbör därför investeringsförbudet inte förlängas. Utskottet tillstyrker således motionerna Jo244, 609 och615 i nu berörda delar och avstyrker regeringens förslag och motion Jo241. dels utskottets hemställan under 19 a) bort ha följandelydelse: 19. beträffande investeringsförbud ianimalieproduktionen. m. m. a) att med bifall till motionerna 1985/86:Jo244 yrkande 7, 1985/86:609 yrkande 3 och 1985/86:615 yrkande 2 samt med avslag på motion 1985/86:Jo241 avslår till proposition 1985/86: 166 fogat förslag till lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1983: 147) om förbud mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur, svin och fjäderfä, dels ändring i samma lag, Etableringskontroll inom animalieproduktionen (mom. 19b) och (båda c) anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 36 börjarmed "Ett förlängt" och slutarmed "yrkande 1" bort haföljande lydelse: I och med att utskottet förordar en föriängning avförbudet mot uppfö rande av djurstallar får förslaget om etableringskontroll i motion Jo257 i och för sig anses sakna aktualitet . Utskottet vill emellertid framhålla alt det i samband med den avveckling av förbudet som pä sikt bör ske är nödvändigt att tillgripa andra åtgärder i syfte att begränsa produktionen. Ett förslag som därvid bör allvarligt övervägas är införandet av etableringskontroll inom animalieproduktionen i enlighet med vad som 63 anförs imotion Jo257. Detta bör ges regeringen till känna. delsutskottets hemställan under 19 b bort ha följande lydelse: JoU 1985/86: 24 19. beträffande investeringsförbud i animalieproduktionen,in. m. b) att med anledning av motion 1985/86:Jo257 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om etableringskontrollinom animalieproduktionen, Utredning av det allmännas markinnehav (mom. 24) i , och (alla m) anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 39 som börjar"Utskottet erinrar" och slutar "(yrkande 8)" bort haföljande lydelse: Utskottet instämmer i motionärernas synpunkter rörandestatens och kommunernas markinnehav. Som motionärerna anfört äger staten, bl.a. genom domänverket, och kommunerna betydande arealer skogs- och jordbruksmarksom skulle kunna utnyttjas för att förstärka privatägda jordbruksföretag. Denkommunalägda jordbruksmarken kan i stor utsträckning överföras pä dem somarrenderar marken. Som underlag för en sådan markpolitik bör en utredning görasangående det offentligas innehav av jordbruksmark. Utredningen bör vidare läggafram förslag om hur"marken skall kunna avyttras, i enlighet med vad som anförtsi motion Jo217. Detta bör ges regeringen till känna. dels utskottets hemställan under 24 bort ha följandelydelse: 24. beträffande utredning av det allmännasmarkinnehav attriksdagen med anledning av motion 1985/86:Jo217 yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Rationaliseringsverksamheten hos lantbruksnämnderna (mom. 25) och (båda fp) anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 40 som börjar"Vad utskottet" och slutar "sida" bort haföljande lydelse: Som anförts i motion Jo244 finns det flera skäl till attlantbruksnämnderna inte bör tillämpa ett ensidigt storlekstänkande irationaliseringsverksamheten. Den allmänna debatten om produktionsmetoderna idet moderna jordbruket har skapat ett ökat medvetande om vikten av sädanafrågor som livsmedelskvalitet, miljö- och naturvårdsfrågor, minskad användningav handelsgödsel och bekämpningsmedel m.m. samt djurvänligare metoder i animalieproduktionen.Det är enligt utskottets mening viktigt att lantbruksnämnderna tillvaratardenna medvetenhet och undviker ett ensidigt storlekstänkande i sin verksamhet.Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo244 yrkande 14 bör gesregeringen till känna. dels utskottets hemställan under 25 bort ha följandelydelse: 25. beträffande rationaliseringsverksamheten hoslantbruks nämnderna 64 attriksdagen med anledning av motion 1985/86:Jo244 yrkande 14 JoU 1985/86:24som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Tillståndskravet i lagen om skötsel av jordbruksmark(mom 26) i , och (alla m) anser att dels den del av utskottets yttrande pä s. 40 som börjar"Utskottet har" och slutar "motion Jo266" bort ha följandelydelse: Utskottet anser att produktionsresurserna inom lantbruketskall tillvaratas på ett företagsekonomiskt och ändamålsenligt sätt. Sä bör t.ex. direkt vanhävd av produktiv mark ej tillåtas. Däremot är det nödvändigt attanpassa skötsellagen till jordbrukspolitiska beslut och så att deninte hindrar strävanden att komma till rätta med rådande och framtidaproduktionsöverskott. Därvid är det viktigt att tillse att lantbrukaren självkan få välja produktionsinriktning och användningssätt av sina marker utankrav på tillstånd från myndighet. Nuvarande generella tillständskrav för att tamark ur jordbruksproduktion är förlegat. Endast lantbrukaren själv kan avgöra omdet är lönsamt eller ipte att bedriva jordbruksproduktion på sin fastigheteller del därav. Vidare är det endast lantbrukaren själv som kan avgöra vilketrnarkanvändningssätt som är mest lämpligt. Lantbrukaren skall inte, på grund avvägrat myndighetstillständ behöva fortsätta med en olönsamjordbriiksproduktion, alternativt begära helt eller delvis inlösen av fastighetenenligt 10 § i nuvarande skötsellag. Det bör ankomma på regeringen att lägga fram förslag tilländring av skötsellagen i enlighet med vad utskottet anfört. Detta bör gesregeringen till känna. dels utskottets hemställan under 26 bort ha följandelydelse: 26. beträffande tillståndskravet i lagen om skötsel avjordbruksmark attriksdagen med anledning av motion 1985/86:Jo266 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Animalieproduktionen m. m. (mom. 29) (), (), LennartBrunander (c) och () anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 43 som börjar"Motionerna Jo250" och slutar "naturliga beteende" bort haföljande lydelse: