bet · G901JoU19 · 1985-12-31 00:00:00 — om reglering av priserna på fisk m. m. 1985/86:149,prop. 1985/86:100 delvis) Utskottetbehandlar i betänkandet regeringens proposition 1985/86:149 om reglering avpriserna på fisk. Utskottet tillstyrker regeringens förslag som bygger på ettförslag som framlagts av jordbruksnämnden efter överläggningar med fisketsförhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelegation. Motionsförslag om attförsök med fördröjd utsättning av lax icke skall finansieras frånregleringskassan avstyrks. Iett andra avsnitt tar utskottet upp till behandling regeringens budgetförslag(prop. 1985/86:100 bil. 11) i vad avser Bidrag till fiskets rationalisering(Anslaget E6). Regeringens anslagsäskanden tillstyrks. Utskottet föreslår medanledning av en motion att fraktstödet för foderfisk från tillfiskmjölsfabrik vid höjs och att rambeloppen för fraktstödet resp.för skrotningsbidrag justeras om så erfordras. Slutligenbehandlar utskottet i betänkandet ett antal motioner om olika fiskefrågor, bl.a. ett antal motioner (s, m, c, vpk) om ett laxfondsprojekt för Vänern.Utskottet finner projektets genomförande för att bevara de rena laxstammarnamycket angeläget samt uttalar sig även i övrigt positivt om fullföljande avprojektet. Något riksdagsuttalande i frägan bedöms icke erforderligt. Utskottetavstyrker även motioner om ålfiske med åljärn, om kräftor, om vattenbruk, omÖstersjöfisket, om allmän fiskevårdsavgift och om fritt handredskapsfiske. Tillbetänkandet har fogats fyra reservationer (s, m, c, fp) samt två särskilda yttranden(fp, vpk). Iproposition 1985/86:149 har regeringen () föreslagitriksdagen att medge att för tiden 30 juni 1987 reglering avpriserna på fisk m. m. jämte vad därmed hänger samman samt användningen avmedel får ske enligt de grunder som förordats i propositionen. Iproposition 1985/86:100 bilaga 11 punkt E 6 har regeringen föreslagit riksdagenatt 1.medge att under /87 statsbidrag beviljas till fisketsrationalisering med sammanlagt högst . 1Riksdagen I985/8Ö. 2. till Bidrag till fiskets rationalisering m. m. /87 anvisa JqU 1985/86:19ett förslagsanslag av . Motioner väckta med anledning av proposition 1985/86:149 1985/86:535 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att medel för utplantering fastställs till det belopp somöverenskommits mellan de förhandlande parterna, dvs. och attfördelningen sker i enlighet med förslaget från fiskets förhandlingsdelegation. 1985/86:536 av och ()vari yrkas . 1. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna att föreliggande förslagom utnyttjande av regleringsmedel ej får påverka gällande bestämmelserbeträffande havsfisket efter lax, 2. att riksdagenbeslutar att regleringsmedel ej skall utnyttjas för s. k. fördröjd utsättningav lax. Motioner om vissa fiskefrågor väckta 1985/86:Jo402 av m. fl. (s, m, fp, c) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att åtgärder vidtas för att ett begränsat ålfiske med åljärn återskall tillåtas i östra skärgård. 1985/86:Jo403 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att upphäva förbudet att sälja kräftor under vissa delar avåret. 1985/86:Jo406 av och AlexanderChrisopoulos (vpk) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omVänerlaxprojektet som ett riksintresse, 2. att riksdagenhos regeringen hemställer om åtgärder för Vänerlaxpro-jektets genomförande. 1985/86:Jo408 av och . () vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen'till känna vad som i motionen anförtsom prioritering av forskningsresurser till vattenbruksområdet, 2. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom katastrofbistånd till musselodlare, 3. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom utvecklandet av ett havsbrukscentrum i , 4. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom införande av ett vattenbrukslån, 5. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom att verksamheter inom vattenbruket (fisk-. mussel-,skaldjurs- och algodlingar) generellt skall undantas från avgifter för JqU 1985/86:19 prövning och tillsynenligt miljöskyddslagen, 6. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts angående en referensanläggning förmiljöstudier. 198S/86:Jo409 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär åtgärder för att skydda fiskodlares ochskaldjursodlares näringsverksamhet i enlighet med vad som anförts i motionen. 1985/86:Jo410 av och () variyrkas såvitt nu är i fråga (yrkandena 13) 1. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionenom förbehållen tillståndsrätt för vattenbruk till bofasta skärgårdsbor somavser att bedriva verksamheten som binäring till jordbruk, fiske och andraskärgårdsnäringar, 2. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionenom förutsättningarna för ett utvecklat vattenbruk vid sydostkusten och påÖland, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts ometablering av en beredningsindustri i för fisk från och endistributionskedja för fiskets produkter och för färsk fisk. 1985/86:Jo412 av och () variyrkas att hos regeringen begär förslag om allmän fiskevårdsavgift attanvändas till aktiva insatser för fiskevård. 1985/86:Jo416 av m.fl. (s) vari yrkas 1, att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovetav en sättfiskanläggning vid , 2, att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovetav att ökade resurser skapas för att snabbt öka inplanteringen av laxsmolt ochöring i , 3, att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om stödfrån statsmakternas sida för att tillsammans med övriga intressenterförverkliga projektet för , 4, att riksdagenuttalar sig för att återstående reproduktionsområden i och dess biflödenges ett lagstadgat skydd. 1985/86:Jo419 av och ()vari yrkas att beslutar att som sin mening ge regeringen till kännavad som i motionen anförs om utredning av havskräftans situation i . 1985/86:Jo420 av i m. fl. (m) attriksdagen beslutar att upphäva lagen (1985:138) om ändring i lagen (1950:596)om rätt till fiske. 1985/86:Jo421 av (vpk) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enfiskodlingsanläggning inom kommun. 1985/86:Jo424 av . (m) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i r 1985186.16 saml. motionenanförs ofn projekt för , JoU 1985/86:19 2. att hos regeringen begär förslag tillfinansiering av projektet för inom ramen för de medel som ärtillgängliga för regionalpolitiska projekt av liknande slag. 1985/86:Jo425 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att upphäva förbudet att sälja djupfrysta kräftor undervissa delar av året. 1985/86:Jo426 av () vari yrkas 1. att riksdagenbslutar att anslaget E 6 Bidrag till fiskets rationalisering m. m. skall utgåenligt förslaget i budgetpropositionen men att fördelningen görs flexibel såatt till fraktstöd för foderfisk från får användas . och att det som ej utnyttjas av sammanlagt . används sompremier vid skrotning av vissa äldre fiskefartyg, 2. att riksdagenbeslutar att fraktstödet skall maximeras till /kg., 3. att riksdagenbeslutar att fraktstöd för foderfisk från skall utgå när dentransporteras med bil till oavsett fiskslag. 1985/86:Jo427 av m- A- (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om behovetav stöd till utökat laxfiske i och tillkomsten av en fiskodling iGullspång. 1985/86:Jo429 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att sjön skall vara avriksintresse, 2. att riksdagenbeslutar stödja projektet för med . för budgetåret1986/87. 1985/86:Jo430 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen hos regeringen hemställer om förslag med innebörden att det friahandredskaps-fisket på ostkusten avskaffas och ersätts med ett system med storasammanhängande fiskevårdsområden. 1985/86:Jo773 av m.fl. (vpk) yrkas såvitt nuär i fråga (yrkandena 3, 4 och 6) 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att svenskt fiske bör bedrivas så attlångsiktigt fiske och råvaruleverans till förädlingsindustrierna tryggas ochatt kortsiktiga vinstintressen motverkas, 4. att riksdagenbeslutar om att ett rapportsystem för fångad fisk görs obligatoriskt, 6. att beslutar att viktigarereproduktionsområden för sill och andra kustlekande och ekonomiskt intressantafiskarter skall kartläggas och att förslag till skydd för dessa föreläggsriksdagen. Utskottet behandlar i betänkandet proposition 1985/86:149om reglering av priserna på fisk m. m. jämte två motioner som väckts ianledning av propositionen. Vidare tasupp anslaget E 6. Bidrag till fiskets rationalisering jämte en i väckt motionom fraktstöd till foderfisk. joU 1985/86:19 Utskottethar funnit lämpligt att i detta sammanhang även behandla ett antal motioner omolika fiskefrågor, väckta under allmänna motionstiden . Reglering av priserna på fisk Regeringenuppdrog åt statens jordbruksnämnd att, efter överläggningarmed fiskets förhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelegation, avgeförslag beträffande prisregleringen på fisk för /87. Förslagetskulle utformas med utgångspunkt i de av beslutade riktlinjerna förprisregleringen på fisk. I uppdraget erinrades om att jordbruksnämnden vidutformningen av förslaget bör beakta att riktpunkten för prisregleringensfinansiering är att den skall bekostas inom ramen för regleringsekonomin.Vidare erinrade regeringen om att förslaget bör främja en fortsatt inriktningav fisket mot fiskslag som kan få en lönsam avsättning främst på den svenskamarknaden för färskkonsumtion och beredning. Iregeringens skrivelse preciserades uppdraget i olika avseenden. a. skulleen särskild medelsram beräknas för fortsatt försöksverksamhet med fördröjdutsättning av lax. Jordbruksnämndenhar i skrivelse avgett sina förslag med anledning avuppdraget. Iproposition 1985/86:100 (bil. 11 s: 64) har regeringen föreslagit attför /87 till Prisreglerande åtgärder på fiskets område anvisaett förslagsanslag av . har godkänt förslaget (JoU 13). Jordbruksnämndensförslag har i stort biträtts av fiskets förhandhngsde-legation ochkonsumentdelegationen. Jordbruksministernbiträder i huvudsak jordbruksnämndens förslag. Han framhåller att förslaget harutformats i linje med gällande fiskeripolitik och i enlighet med regeringens uppdragså att regleringen i större utsträckning skall stimulera till fiske av sådanfisk .som kan få en lönsam avsättning. Jordbruksnämndenhar icke lämnat något förslag om fördröjd utsättning av lax. I nämndens uppdragingick att efter samråd med lämna förslag till disposition avmedel för att bestrida kostnaderna för utsättning av lax, annan laxfisk och åloch för fortsatt försöksverksamhet med fördröjd utsättning av lax. av medel ur prisregleringskassan används för attbestrida kostnaderna för utsättning av fisk under /87.Däremot har nämnden inte lämnat förslag om medel för fördröjd utsättning avlax, men redovisar att har förordat att 1,2 milj. kr. avsättsför detta ändamål . Fiskets förhandhngsdelegation har motsatt sigfiskeristyrelsens förslag med hänvisning till att försöken skulle leda tilj enavveckling av havsfisket efter lax. avsätts för utsättning av lax, annan laxfisk och ålinkl. försök med fördröjd utsättning av lax. Den närmare användningen äv dessamedel bör beslutas av . Enligt motion 535 av JensEriksson (m) innebär överenskommelsen i jordbruksnämndenom avsättning av . frän prisregleringskassan JoU 1985/86:19 förutsättning av lax m. m. en kraftig uppräkning av medel för utplantering av fiskjämfört med innevarande år. Parterna är överens om att ej anslå prisregleringsmedelför utsättning enligt den s. k. delayed release-metoden, Han yrkar därför att skall besluta i enlighet med jordbruksnämndensförslag vad gäller medelsanvisningen till utsättning. yrkande omatt regleringsmedel icke skall utnyttjas för fördröjd utsättning av laxåterfinns i motion 536 av och (). motionenyrkas även att förslaget om utnyttjande av regleringsmedel icke får påverkagällande bestämmelser beträffande havsfisket efter lax. innebärett avståndstagande från förslaget i laxutredningens betänkande (Ds Jo 1984:5)Lax om att havsfisket efter lax skulle förbjudas utanför 12 sjömil från densvenska kusten. Ett sådant förbud skulle omöjliggöra för de svenska laxfiskarenaatt kunna fortsätta sin näring, anser motionärerna. beslöt öm vissa frågor påfiskets område (prop. 1984/85:143, JoU 32). Därvid togs även ställning tilllaxutredningens förslag. Utskottet sade sig i det sammanhanget se positivt päansträngningar som görs att genom införande av ny teknik för utsättning avlaxungar pröva nya vägar för laxfisket. Utskottet tillstyrkte därförutredningens förslag att stödja vidareutvecklingen av pågående försök medfördröjd utsättning på andra platser än de traditionella. Utskottet anslöt sigtill jordbruksministerns uppfattning att alla berörda parter måste medverka iåtgärder för att rädda laxen. Vad gäller förslaget om laxfiskeförbud utanför12-milsgränsen framhöll jordbruksministern i propositionen att även om han varenig med utredningen om behovet av begränsningar i havsfisket efter lax, villehan inte förorda en svensk, ensidig begränsning. Utskottet anslöt sig tilldetta uttalande. Utskottet kunde med hänsyn härtill och till att någraredskapsbegränsningar inte föreslogs icke finna fog för uppfattningen attprisregleringsmedel icke borde användas för finansieringen avförsöksverksamheten. Mot den bakgrunden avslog motionsyrkanden om attanslag till försök med fördröjd utsättning av lax icke skulle utgå urprisregleringskassan. Enligt utskottets mening äger de överväganden som gjordesför full giltighet även . Utskottet biträder därförregeringens förslag om avsättning av medel lir prisregleringskassan förutsättning av lax m. m. inkl. försök med fördröjd utsättning av lax. Motionerna535 och 536 avstyrks således. Jordbruksministern erinrar i propositionen om detbemyndigande som gav regeringen att besluta att prisstödtidigast fr. o. m. inte skall lämnas till fiskeföretag somlevererar till förstahandsmottagare, som står utanför en organiserad samordning(prop. 1984/85:143, JoU 32, rskr. Enligt propositionen har beslutat om en sådan samordning och arbetet med attorganisera den pågår med sikte på att sätta den i kraft i anslutningtill . Jordbruksministern har för avsikt att i annat sammanhangåterkomma till regeringen med förslag till bestämmelser som knyterprisregleringen till samordningen. I motion Jo773 yrkar m. fl. (vpk) attriksdagen beslutar om att ett rapportsystem för fångad fisk görs obligatoriskt(yrkande 4). motionärernamåste fisket utformas så att långsiktig lönsamhet och fiskevård JoU1985/86:19 gynnas och kortsiktigt vinstintresse bekämpas. anslöt sig till regeringensförslag om organiserad samordning av förstahandsförsäljningen av fisk. Somframgår av det anförda pågår ett arbete med att organisera en samordning.Enligt utskottets mening kommer därmed syftet med nu berört yrkande i motionJo773 att väsentligen tillgodoses. Någon ytterligare åtgärd medanledning av yrkandet påkallas således icke. Utskottet har icke heller i övrigt någon erinran motregeringens förslag. Det tillstyrks således. Anslaget E 6. Bidrag till fiskets rationalisering Från anslaget lämnas bl. a. bidrag till investeringar ifiskeföretag, vid fångstbegränsning, vid skada på fiskeredskap samtskrotningspremier för äldre fiskefartyg som tas ur fiskeflottan. Vidare lämnasfraktstöd för foderfisk frän enligt förordningen (1984:63) omprisreglering på fiskets område. Jordbruksministern föreslår att detsammanlagda rambeloppet för bidrag till fiskets rationalisering bör föras uppmed oförändrat 8,5 milj. kr., varav högst . som fraktstöd förfoderfisk från och högst . som vid skrotning avvissa äldre fiskefartyg. Regeringen bör kunna jämka fördelningen mellan deolika ändamålen. För utbetalning under anslaget beräknas 9 milj. kr. I motion Jo426 anför () att fraktstödet förfoderfisk bör ökas något samt att det skall utgå oavsett fiskslag. börhöja stödet till högst /kg mot högst /kg.Fraktstödet bör enligt motionen få användas . I så fall bören motsvarande minskning av rambeloppet för skrotningsbidraget ske, inom ensammanlagd ram för de två ändamålen av 2,6 milj. kr. Utskottettillstyrker regeringens förslag om statsbidrag och anslag. Utskottet finner de synpunkter som framförs i motion Jo426beaktansvär-da. Som jordbruksministern anför bör regeringen kunna jämkafördelningen mellan de olika ändamålen. .Utskottet biträder motionärernas yrkande om en höjning avstödet och en jämkning av fördelningen rriellan fraktstöd och skrotningsbidraginom den angivna ramen. Detta torde förutsätta viss ändring av förordningen(1984:63) om prisreglering på fiskets område. I vad mån rambeloppet även medgeren utvidgning av stödet att omfatta alla fiskslag torde få bli föremål förförhandlingar med fiskets organisationer. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motionen börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Övriga frågor på fiskets område I det följande tar utskottet upp till behandling ett antalmotioner på fiskets område väckta under allmänna motionstiden . Ålfiske med åUärn , JoU 1985/86:19 Imotion Jo402 av m. fl. (s, m, fp, c) konstateras att fiske medljuster är förbjudet och att de dispensmöjligheter som tidigare fanns numera äravskaffade. Enligt motionärerna bör åtgärder vidtas för att ett begränsatålfiske med åljärn åter skall tillåtas i östra skärgård. Denviktigaste motiveringen torde vara åljärnsfiskets kulturella värde. Enligt14 § 2 st. fiskeriförordningen (1982:126) får fiske inte bedrivas med harka,ljuster eller med huggkrok som är försedd med skaft, eller med andra redskapmed vilka fisk kan spetsas. I förarbetena till fiskeristadga anfördesatt Ijustring, särskilt blindhuggning, är förkastligt från fiskevårdssynpunkt. Riksdagenhar avslagit motioner om att begränsadålljustring åter bör tillåtas i östra skärgård. Utskottet har därvidframhållit att ljusterfiskets ekonomiska värde varit ringa.Utskottet har icke ansett det rimligt att medge återinförandet av en gammalfiskemetod av kulturella skäl eller med hänsyn till fritidssysselsättningssynpunkterom fiskemetoden av fiskeexpertis anses olämplig från fiskevårdssynpunkt. Utskottethar icke funnit att motionärerna förebringat något material som är ägnat attändra utskottets tidigare ställningstagande. Itvå motioner-Jo403 av () och Jo425 av () -yrkas att förbudet under vissa delar av året mot saluförande av djupfrystakräftor upphävs. Enligt motionärerna bör folk få äta kräftor när de vill underåret. Enligtfiskeriförordningen gäller att kräftor - färska som frysta - inte får säljasunder den tid av året då fiskeförbud och importförbud gäller, nämligen från den1 januari till och med andra onsdagen . Fiskeförbudet underfredningstiden är motiverat av fiskevårdsskäl. Övriga förbud är motiverade avkontrollskäl. Utskottetser ingen anledning att tillåta försäljning av djupfrysta kräftor under den tidav året då kräftan är fredad av fiskevårdsskäl. Fångstenav havskräfta har minskat drastiskt enligt motion Jo419 av ochKjell-Arne (). Rapporter förekommer om massdöd bland havskräftorna påfångstplatserna. Som tänkbara orsaker nämns övergödning av havsvattnet ochmöjliga miljögifter. Motionärerna begär en utredning av havskräftans situationi . Enligtvad utskottet erfarit har död havskräfta påträffats i södraKattegatt. Detta tyder enligt biologer på att eutro- ,fieringens följder nu även drabbat havskräftan trots att denna lever pätämligen djupa bottnar i . Utskottet har i annat sammanhang behandlatde problem som sammanhänger med övergödningen av vattnet i bl. Som därvid framhållits (JoU 1985/86:13,17) kommer Laholmsbuktenoch angränsande marker att förklaras som särskilt förore- ningskänsligtområde enligt 8a § miljöskyddslagen (1969:387). Därmed JoU 1985/86:19 kommerenligt utskottets uppfattning bättre förutsättningar att finnas för att man skallåstadkomma viss förbättring av vattenkvaliteten i denna del av Kattegatt.I sammanhanget bör dock. erinras om att vattnets kvalitet i området ärberoende av en rad hydrologiska faktorer som sammanhänger med deolika ström- och föroreningsförhållandena i detta gränsvatten mellan Det må även nämnas att fisket efter havskräfta intensifieratsunder senare år.Med hänsyn till att frågan om havskräftans situationsåledes är uppmärksammad av berörda myndigheter bör motionen enligtutskottets uppfattning icke föranleda någon ytterhgare spelar en framträdande rolli fiskesammanhang. Den är artrikast bland landets .sjöar med inte mindre än 35 olika fiskarter. Den har flest sikarter - 5 stycken - och den har landets mest snabbväxande och största insjööring. Men framför allt är den ensam i landet om att hysa bestånd av relikt atlantlax. Med relikt menas då en havslevande art som inspärrats i sötvatten och anpassats till liv i sötvatten. Detta laxbestånd rymmer ett - delbestånd- gullspångslaxen - som anses vara en av de värdefullaste laxfiskarna ivärlden. naturliga förutsättningar för fiske är sålunda goda. En från biologisk synpunkt angelägen åtgärd är attrestaurera de tidigare bestånden av lax och öring i . Laxfisket i Vänernsom under tidigare sekler varit synneriigen rikt (fångades laxoch öring i sjön) drabbades hårt av kraftverksutbyggnaderna. Bottennoteringennåddes då endast lax fångades. Sedermera har genomomfattande utsättningar en väsentlig ökning åstadkommits. Lax- och öringbestånd från och Klarälvenuppvisar betydande inbördes skillnader. De har präglats av sina hemälvar. Klarälvslaxen är relativt liten och utpräglad långvandrareför lek. Den går ända upp i älven mot trakterna av Emunden ochbehöver för vandringen. Den letar sig in i älvmynningen frånbörjan av juni och leker . Ungarna stannar i älven föreutvandringen, sedan tillbringas i till könsmognaden, då laxen igenomsnitt väger . Maximivikten ligger omkring . Rommen är liten, 8100 st per liter. Gullspångslaxen är storvuxen och utgpräglad kortvandrarevid lek, den går endast någon mil upp i älven. Den stiger därför mycket sent iälven, , och leker . Ungarna stannar i älvenoch år i sjön. Vid könsmognaden är den därför stor, i genomsnitt 7,. Maximivikten ligger över . Den växer mycket snabbt och har i flerafall i genomsnitt lagt på sig . Rommen är stor, 4 800 st per liter. Klarälvsöringen är den verklige långvandraren, som går upptill i . Den börjar uppsteget i älven redan islutet av april, härav benämning vårlax. Ungarna stannar4 år i älven. i är den lekmogen och väger då igenomsnitt . Maximivikten rör sig om . Rommen är liten, 8 700 st perliter. Gullspångsöringen är den störste av alla. Den är utprägladkortvandrare JoU 1985/86:19 och stiger sent i älven . Ungarna stannar i älven.Efter ytterligare 3-5 år i är den könsmogen och håller då i genomsnitt7,. Den kan bli mycket stor, maximivikten torde ligga på . Rommen är stor, 5 400 st per hter. Länsstyrelserna i , och länhar tillsammans organiserat ett utredningsprojekt kallat för Vänern.Grundtanken är att bättre ta till vara de resurer som och dess lax- ochöringstammar utgör. Vidare att fiskevård - som t. ex. utsättningar - är lönsamför samhället. Projektgruppen har till uppdrag att utreda de biologiska,ekonomiska och organisatoriska förutsättningarna för att väsentligt öka Vänernslax- och öringbestånd. Vidare skall projektet utreda möjligheterna för attutveckla en fisketurism som väsentligt och varaktigt ökar sysselsättnings- cohrekreationsmöjligheterna i . Iprojektet ingår bl. att återställa vissa naturliga reproduktionsområden förVänerns stammar av lax och öring (översyn av gällande vattendomar som berörVänern), att förstärka skyddet av naturligt reproducerad lax ochöring i fiskebestämmelserna för ,