bet · G901TU17 · 1985-12-31 00:00:00 — En förutsättningbör emellertid vara att lastbilstransporten sker till lämplig järnvägsterminalför omlastning till tåg. Härigenom anses inte finnas någon anledning attbehålla systemet med forslingsbidrag, vilket därför föreslås upphöra fr.o.m.den 1 juli 1986. UtskoUet tillstyrker att så sker. Vid beräkningen av driftersäftningen för budgetåret1986/87 säger sig föredraganden ha tagit hänsyn till de förändringar i trafikensom inträffat och beslutats efter det aff SJ redovisade sinanslagsframställning. Vidare har förutsatts en mer dämpad kostnadsutveckling,vilket bl.a. kan komma att innebära att enstaka tåg på riksnätet ersätts medbuss och lastbil. Det basutbud av interregional persontrafik på riksnätsdelenav det ersättningsberättigade nätet som fastställts av regeringen införfidtabellsskiftet kommer dock i huvudsak aft överensstämma mednuvarande basutbud. Behovet av ersättning anges mot bakgrund bl.a. av detanförda fill 1262 milj. kr. Av beloppet avser eller 755 milj. kr.ersättning för underskott i persontrafiken och eller 505 milj. kr.ersättning för underskott i godstrafiken. Vad gäller SJ:s bedömning av ersättningsbehovet förförstärkt underhåll på bandelar som inte tillhör riksnätet och bibehållande avolönsamma järnvägsstationer på affärsbanenätet godtas densamma, vilket innebäratt för dessa ändamål bör anvisas 10 milj. kr. resp. 1 milj. kr. I proposifionen erinras vidare om att under innevarandebudgetår särskilt bidrag på 14,1 milj. kr. utgår fill traflksäkerhetsfrämjandeåtgärder vid järnvägskorsningar. Bidrag utgår för sådana åtgärder somhuvudsakligen befingas av vägtrafikens säkerhetskrav. Bidraget avser såvälväg-skyddsanläggningar, exempelvis ljus- och ljudsignaler och bommar, som andraätgärder, t. ex. slopande av vägar, ersätfningsvägar, plan-, profil-ochsiktförbättringar m.m. Det totala antalet korsningar har kunnat minskas med ca450 . fanns 22500 plankorsningar med spårfill-höriga eller trafikerade av SJ. Av dessa var helt utan skydd förvägtrafikanterna. Till detta kommer ca 900 korsningar mellan väg och enskildjärnväg. Föredraganden understryker att SJ med egna medel ibetydande ut sträckning bidrar till en bättre säkerhet vid plankorsningarna. Den totala resursinsatsen vid SJ under innevarande budgetår beräknas fill ca 60 milj. kr. Insatserna för att öka säkerheten vid järnvägskorsningar är alltså betydligt större än vad det statliga bidragets storlek i sig visar. till attkollisioner mellan tåg och vägfordon är den klart största olyckspos- TU1985/86:17 ten vid SJ anser föredraganden det väsentligt att säkerheten vidjärnvägskorsningar ytterligare kan förbättras. Bidraget föreslås därför höjasför nästa budgetär med ca 11 milj. kr. till sammanlagt 25 milj. kr. Utskottet konstaterar med fillfredsställelse vadföredraganden i nu berörda frågor anfört samt tillstyrker förslagen härom. Härigenom synes också syftet med yrkandet i motion T409 (c)om säkerheten vid järnvägskorsningar fill väsentlig del tillgodosett. Motionensynes därför inte påkalla någon åtgärd. I enlighet med principen att staten skall stå för sådanakostnader som saknar motsvarighet hos SJ:s konkurrenter erhåller SJ särskildersättning även för vissa andra kostnader vid järnvägskorsningar. Kostnadernaavser drift, underhåll och förnyelse av plankorsningar ochvägskyddsanläggning-ar samt bantekniskt underhäll vid korsningar mellanjärnvägar och allmänna vägar. För innevarande budgetår utgår ersättning med38,0 milj. kr. För /87 beräknas medelsbehovet till 40 milj. kr.i enlighet med SJ:s förslag. SJ erhåller för innevarande budgetår 70 milj. kr. iersättning för att upprätthålla lågprisprofilen i persontrafiken. Målet harvarit att särskild kompensation för upprätthållande av lågprisprofilen skallbehöva utgä som längst t.o.m. /87. Föredragandens bedömning är -sedan SJ fått full frihet att själv bestämma prissättningen i järnvägstrafiken -att bidraget kan tas bort . Det förutsätts därför att SJvidtar de åtgärder som är nödvändiga för att man så snabbt som möjligt genomökade trafikinfäkter skall kunna kompensera neddragningen av det statligabidraget. En snabb neddragning av detta sägs också ligga i linje med deallmänna trafikpolitiska ambitionerna att ge de olika trafikmedlen så likartadekonkurrensförutsättningar som möjligt. SJ erhåller vidare för innevarande budgetår 90 milj. kr. iersättning för de icke kommersiellt motiverade petisionärs- ochstuderanderabatterna. SJ hemställer i sin anslagsframställning att dennaersättning /87, efter uppräkning till nämnda års prisnivå, skall uppgåtill 115 milj. kr. Efter den omläggning av rabattsystemet som genomfördes den 4november 1985 beräknar SJ medelsbehovet till ca 105 milj. kr. Den statliga ersättningen för studeranderabatten kommeremellertid att fr.o.m. /87 utbetalas överutbildningsdepartementets huvudtitel. Härigenom möjliggörs att medlen användsäven till andra typer av insatser än just rabatter vid SJ. För budgetåret1986/87 kommer dock liksom tidigare medlen att användas enbart för fortsattarabattåtgärder vid SJ. När det gäller pensionärsrabatten har föredraganden med hänsyntill bidragets begränsade storiek, 25 milj. kr. 1985/86, inte funnit skäl attöverväga en motsvarande ändring. Statens ersättning anses därför i denna delliksom böra utgå över rubricerade anslag. För /87beräknas medelsbehovet till 25 milj. kr. Då varken föredragandens uttalanden i denna del eller SJ:sbeslut i rabatffrågorna för pensionärerna torde innebära någon försämring förde- sammafinner utskottet yrkandet i motion T329 (m) om rabattsystemet för TU1985/86:17 pensionärer kunna lämnas utan åtgärd. Slutligen nämns att föredraganden inte är beredd attförorda det särskilda projekteringsanslag SJ begärt. Det sammanlagdamedelsbehovet för ersättning fill SJ för köp av vissa tjänster under budgetåret1986/87 -anslaget D 3 - uppgår därmed till 1366,0 milj. kr. som också framgårav nedanstående sammanställning. Beloppet skall inte föras till statskapitalet. /87 Milj. kr. - drift av det ersättnings- - förstärkt banunderhåll utan- - bibehållande av vissa olönsamma - vissa övriga kostnader vid - fortsatta rabattåtgärder i - ersättning för vissa kapital- - till regeringens disposition Utskottet tillstyrker den sålunda föreslagnamedelsanvisningen. Härav följer att yrkandet i mofion T414 (m) om enbegränsning av anslaget till 1300 milj. kr. 1 motion T284 (c) yrkas att begär att regeringenåterupptar diskussionen med SJ och övriga nordiska järnvägsförvalfningarangående ett återinförande av ett nordiskt ungdotnsresekort. Enligt vad utskottet erfarit har SJ - som har att för sindel besluta i ärendet - numera intagit en positiv attityd till frågan och avseratt för svensk del medverka fill dess lösning. I övrigt är det av motionärenaktualiserade spörsmålet av sådan natur att det bör prövas inom ramen förNordiska rådets arbete. En sådan prövning med det av mofionärerna åsyftaderesultatet har också enligt vad utskottet erfarit skett. Utskottet finnerdärför motionen kunna lämnas utan åtgärd från sida. 2.5 Anslaget Försvarsinvesteringar vid statensjärnvägar Från anslaget betalas investeringar vad gällerförsvarsberedskapen inom totalförsvarets civila delar. SJ har beräknat anslagsbehovet för /87 till15,2 milj. kr., en ökning i förhållande till innevarande budgetår med . Efter samråd med chefen för försvarsdepartementet beräknar föredraganden 22 medelsbehovet /87 fill 14,9 milj. kr. Beloppet skall inte /86:17föras fill statskapitalet. Utskoftet tillstyrker regeringens förslag i härberörd del. 2.6 Fråga om aktieägartillskott SJhar rätt att teckna aktier, ställa borgen och lämna akfieägartillskott när detgäller AB Swedcarrier. När det gäller andra bolag vars aktier förvaltas av SJbeslutar regeringen i varje särskilt fall utan medgivande omförvärv, förvaltning och avyttring av aktier intill ett värde av 5 milj. kr.samt om borgensåtaganden intill ett värde av 15 milj. kr. I likhetmed vad som i dessa fall gäller för aktier och borgensåtaganden anserföredraganden att en smidig ordning bör etableras även för hantering av frågorsom rör aktieägartillskott. Det föreslås därför att i de fall SJ kommer attbehöva ge akfieägartillskott i sådana bolag så får ske efter medgivande i varjesärskilt fall av regeringen intill ett belopp av 5 milj. kr. Utskottet tillstyrkerförslaget härom. 3 Åtgärder för förbättringar i persontrafiken Imotion T211 (c) yrkas att ger regeringen till känna vad som anförs imofionen om förbättringar av SJ:s service. Denna måste enligt motionen förbättrasbåde gentemot persontrafikresenärer och godskunder. En rad konkretaserviceåtgärder aktualiseras i anslutning härtill, såsom frågor om denparallella tåg- och busstrafiken, tidtabellsavpassning, information påjärnvägsstationer och tåg, m. m., parkeringsplatser vid järnvägsstationer,tidhållighef, upprustning av stationsbyggnader och städning av vagnar m. m. Imotionen aktualiseras också frågan om ytterligare privatisering av vissa delarav den verksamhet som Trafikrestauranger (TR) bedriver - i syfte att förbättraservicen. Imofion T241 (s) begärs bättre service från SJ:s och AB Trafikrestaurangerssida på tågresor. Imotion T359 (fp) begärs att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts i motionen angående trafikcentra med plats för tåg, buss ochtaxi. Sädana centra skulle kunna kompletteras med affärer och andraserviceinrättningar, vilka skulle medverka till att finansiera sådana nyatrafikcentra. Utskottetvill med anledning av nämnda motionsyrkanden erinra om den ingående behandlingen av bl.a. servicefrågorna som skedde i samband med fjolårets beslut om järnvägspolitiken. Under avsnittet Persontrafikens utvecklingsmöjligheter underströk ut- 23 skottet föredragandedepartementschefens uttalanden att det för att SJ:s /86:17 nyapersontrafikprogram skall lyckas krävs en väl anpassad kvalitets-ochservicenivå i trafiken samt att SJ:s anseende hos allmänheten därmedförbättras. Av stor betydelse är tidhållningen i trafiken samt att informationom fågstörningar och orsakerna fill dessa fungerar på ett tillfredsställandesätt. Inte minst i samband med svåra vinterförhållanden måste SJ ha en högberedskap för att klara de problem som uppstår. Fråganom att samordna taxesätfningen mellan tåg och buss har, som föredraganden iproposition 1984/85:114 framhåller, diskuterats och också prövatsingående i olika sammanhang. Det anses emellertid inte finnas tillräckligtunderlag för några mer genomgripande förändringar på detta område. Dettautesluter inte att SJ:s och trafikhuvudmännens biljettförsäljning bör kunnasamordnas på ett betydligt bättre sätt än . Med användande av datateknikenökar förutsättningarna att utveckla prakfiskt fungerande metoder för att tillgodoseönskemål om t. ex. samfrafikbiljetter för resor som företas med fleratransportmedel. Både SJ och trafikhuvudmännen bör sålunda ha ett intresse avett ökat samarbete. PublikationenTidtabellen, som nästan uteslutande innehåller information om tågtrafiken ilandet, kompletteras enligt proposifionen successivt med bättre information omanslutande resmöjlighefer ined buss och om tåg- resp. bussförbindelser fillstörre resmål. Av intresse är också inrättandet av länsvisainformationscentraler som kan ge upplysningar om lämpliga resvägar,erforderliga byten, tider, priser etc. för att nå ett visst resmål. Sådanacentraler finns redan i och , och erfarenheterna sägs hitfillsha varit goda. I några län kommer projekt att påbörjas med syfte att åstadkommaen total samordning mellan den regionala och den interregionala trafiken. Detär i enlighet med vad som framhålls i propositionen mycket angeläget atterfarenheterna från dessa och andra projekt tas till vara i det fortsattaarbetet. Det bör vidare ingående prövas om det finns förutsättningar att byggaupp en rikstäckande upplysningscentral till vilken resenärer från vilken del avlandet som helst kan ringa ett och samma telefonnummer för att fä informationom kollektivtrafiken. Detförklaras också vara angeläget att det sker en bättre tidtabellsmässigsamordning mellan den regionala busstrafiken och SJ:s fjärrtrafik. Det ärnaturligt att denna samordning i första hand sker i den regionala trafiken,detta inte minst eftersom tidtabelläggningen i tågtrafiken är tekniskt kompliceradoch styrs av en rad faktorer som inverkar på planeringen. Detta ställeremellertid stora krav på SJ att informera om och diskutera förslag medtrafikhuvudmännen i så god tid att förändringar i tidtabellen kan beaktas ideras planering. Avbetydelse för aft SJ:s anseende skall förbättras är också enligt proposifionenatt järnvägsstationerna är trivsamma både för resenärerna och för personalen.De flesta stationer är mycket gamla och i behov av modernisering, varfören upprustning, säsom även utskottet tidigare framhållit, är angelägen. Destörre stationerna bör enligt proposifionen kunna utvecklas till centra för andra transportmedel. På detta sätt skulle stationernas attraktivitet kunna öka vilket vore till gagn för järnvägstrafiken. Bl.a. bör samarbetet 24 utvecklasmed andra transportföretag när det gäller biljettförsäljning, in- /86:17formation, godsinlämning m.m. De större stationerna kan även rymma annan serviceän den rent transportmedelsanknutna. Många stationer borde på detta sätt kunnabli i hög grad självbärande. Det gäller speciellt de stationer som ligger istörre tätorters centrala delar med ett attraktivt läge ur affärssynpunkt. Detanses också som väsentligt för tågtrafikens utveckling att det i anslutningtill stationerna finns parkeringsplatser i tillräcklig omfattning för SJ:sresenärer. Utskottet vill för sin del i sammanhanget erinra om denunder utbyggnad varande Vasaferminalen som exempel på eft trafikcentrum av detslag som ovan nämnts. Slutligen understryks betydelsen av aff SJ tillhandahålleren hög servicenivå i serveringen på tågen, antingen denna sker irestaurangvagnar eller genom ambulerande service. Servicen på olika linjer måstedock naturligtvis anpassas till behoven: Av årets proposition (s. 71) framgår vidare att inomdivisionen tågservice i samarbete mellan SJ och TR ett omfattandedesignprogram har påbörjats som innebär att 36 större serveringsvagnar inom ettår kommer att få ny och uppfräschad inredning. En ny försäljningsidé,"Tågkaféet", testas bl.a. på linjen . TR har vidaretagit över befintlig restaurangvagnspark samt köper 15 nya vagnar. I haren ny furne-ringsbas invigts. Inom arrendedivisionen har omprofileringen avserveringarna vid de större järnvägsstationerna till"" fortsatt. Den nya satsningen innebär en utökadservice i första hand för tågresenärerna. Genom det nu anförda, som utskottet finner vara av storvikt, synes syftet med yrkandena i de förut nämnda motionerna i allt väsentligtkunna fillgodoses. Under hänvisning härtill samt till redan vidtagna ellerbeslutade åtgärder på området och då utskottet inte i övrigt funnit sig berettatt biträda motionärernas yrkanden om särskilda uttalanden m. m. från riksdagenssida med anledning av motionerna bör samtliga yrkanden kunna lämnas utanåtgärd. Detsamma gäller motion T324 (c), vari - under hänvisningtill främst service och PR-synpunkter krävs en bättre ortnamnsskyltning längsjärnvägarna. Utskottet utgår för övrigt från att även frågorna härom uppmärksammasav SJ och leder till härav påkallade åtgärder. 3.2 Tågförbindelser och uppehåll 1 motion T327 (fp) begärs undersökning av möjligheternafill fler och bättre förbiitdelser mellan och . I motion T294 (c) krävs snabba tågförhindelser i7iellanLudvika och . 1 mofion T301 (s) begärs bättre tågförbindelser till ochfrån regionen . I motion T356 (vpk) begärs sovvagnsförbindelse tillStoruman m. m. Nämnda yrkanden beröremellertid frågor som SJ har att pröva vid sin /86:17 allmännaplanering av trafiken och dess omfattning. bör sålunda, som så mångagånger tidigare uttalats från dess sida, infe ta ställning härtill, varförmotionerna i fråga avstyrks. Detsammagäller yrkandena i mofionerna T264 (fp,c) om tåguppehåll i kommuns centralort,T265 (c,s,m,fp) om tåguppehåll i och T357 (vpk) omjärnvägstrafikeninom län. Utskottetutgår dock - beträffande samtliga de i detta avsnitt nämnda motionerna - frånatt SJ uppmärksammar frågor av det slag som i motionerna berörs. järnvägspolitiska proposifionen förklarade sig föredraganden delatransportrådets uppfattning att prövningen av persontrafiken på bandelenArvidsjaur-Jörn borde senareläggas så att den kan ske med bandelenGällivare-Arvidsjaur-Storuman. Föredraganden ansåg i enlighet härmed aft det intefanns skäl att pröva frågan om persontrafikens framtid på de nu nämndabandelarna förrän efter en period . Först då sades det vara möjligtaft bedöma de långsiktiga trafikbehoven med utgångspunkt i möjligheterna att t.ex. öka turismen. I avvaktan på de närmare utvärderingar som behövde görasskulle persontrafiken bibehållas i princip oförändrad. Detta uteslöt inte attberörda trafikhuvudmän kunde komma att köpa extra tågtrafik av SJ. Utskottettillstyrkte vad föredraganden i dessa delar förordat. Så blev också riksdagensbeslut. I anslutning härtill konstaterades också att de turistsatsningar somhittills gjorts pä lett till ett ökat tågresande. Det förutsattesvidare att SJ tillsammans med olika intressenter noga undersöker förutsättningarnaför en mer permanent sommartrafik, vilket skulle kunna ha stor betydelse förutvecklingen i de inlandsregioner som berörs av . Underhänvisning härtill och då utskottet inte funnit skäl ändra uppfattningavstyrks yrkandet i motion T211 (c) att redan nu skall hänföras//// SJ:s riksnät. Detsammagäller yrkandet i motion T225 (vpk) om överförande av bandelen JörnArvidsjaurtill riksnätet. Utskottetavstyrker vidare yrkandena i motionerna T220 (vpk) om snabbare upprustning avinlandsbanan, T294 (c) om upprustning i enlighet med motionärernas förslag avhela och T417 (c, vpk) om upprustning av södra del. Detsammagäller även yrkandet i motion T219 (vpk) om ytterligare åtgärder för attstimulera och utveckla turistprojektet . Detgäller slutligen även yrkandet i mofion T261 (m) om ett nytt principbe slut om upprustning. 5Förbättring av persontrafiken m. m. på vissa /86:17 I propositionen erinras (s. 87) om aft när denjärnvägspolitiska proposifionen lämnades till varprövningen av persontrafikens framfid på de s.k. prövningsbanorna ännu infehelt avslutad. Resultat av prövningen, som totalt omfattat ett 30-tal bandelar.föreligger . Åtta av bandelarna (sammanlagt ) har betydelse för deinterregionala förbindelserna och har därför förts till riksnätet. Dettainnebär att fortsatt persontrafik med tåg tryggas i statens regi. För trebandelar (totalt ) har avtal slutits om fortsatt trafik ilänshuvudmännens regi. På ett 20-tal bandelar (totalt ) avövervägande lokal/regional karaktär har trafiken flyttats över till enväsentligt utbyggd busstrafik i trafikhuvudmännens regi. Utskottet har för sin del inte funnit anledning tillerinran mot vad föredraganden härom anfört. Ej heller finner utskottet skälföreligga att nu ändra sitt ställningstagande till motionsledes ånyo framfördaförslag beträffande trafiken på vissa bandelar. Det gäller yrkandena i motionerna T226 (vpk) omöverlämnande kostnadsfritt till berörda kommuner av smalspårsbanan för turisttrafik m. m., T269 (s) i denna del om elektrifiering avVästerdalsbanan, T294 (c) i denna del om elektrifiering av Västerdalsbanan,återupptagande av persontrafiken på sträckan MoraÄlvdalen och upprustning avbanan och T426 (c) om återställande av Bollnäs-Orsa-banan tillnormal godsfrafikstandard samt T427 (c) angående persontrafik på Dellenbanan. Utskottet avstyrker vidare motionerna T269 (s) och T294(c), båda i vad avser föriängning av Västerdalsbanan och T352 (vpk) omåteruppbyggnad av bandelen MalungsforsSalenSärna. 6 Järnvägstrafiken i m.m. I motion T354 (fp) begärs att ger regeringentill känna vad som anförs i motionen om järnvägstrafik i . I motion T359 (fp) begärs aft SJ påskyndar projekteringenav spårutbyggnad i . I motion T328 (s,m,fp,c) begärs i denna del att riksdagenger regeringen till känna vad som anförs i motionen om önskvärda sörmländskatrafiklösningar beträffande järnvägsfrågorna. 1 motion A446 (fp) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som anförs i mofionen om förstudier för . I betänkande /85:22 framhöll utskottet att enligtdess uppfattning den tätbefolkade är ett av de områden iSverige där en 27 utbyggd kapacitet ochminskade restider i SJ;s persontrafik utan tvekan /86:17 skulle kunna fåbetydande effekter i form av ett ökat tågresande. Detta förutsatte emellertidbetydande investeringsinsatser från SJ;s sida, vilka måste vägas mot angelägnasatsningar även pä andra häll i landet. Utskottet förutsatte mot dennabakgrund att de i de då föreliggande motionerna aktualiserade förslagen nogaprövas i den fortlöpande investeringsplanering som sker inom SJ. Med tanke påden stora betydelse här berörda investeringsfrägor hade för närmast berördaregioner och befolkningsgrupper m.m. syntes desamma också kunna komma attaktualiseras i anslutning fill den beredskapsplanering försysselsäftningsfrämjande åtgärder som enligt den järnvägspolitiskaproposifionen skulle komma att att genomföras. Utskottetär alltjämt av samma uppfattning och finner under hänvisning bl.a. härtill ochtill att förstudier redan pågår att motionsyrkandena i fråga bör kunna lämnasutan åtgärd från sida. Imotion T340 (vpk) begärs att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförs i motionen om byggande av Arlandapendel. Imotion T402 (s) understryks också behovet av en järnvägsförbindelse tillArlanda. Äveni motion T437 (c) begärs att ger regeringen till känna vad som anförsi motionen om en järnvägsförbindelse till . Utskottetvill för sin del hänvisa till det utrednings- och förhandlingsarbete mellanlandsfinget, luftfartsverket och SJ m.fl. som bedrivs beträffande eventuellspårutbyggnad till . Under hänvisning härtill och då utskottetförutsätter aft de även enligt utskottets uppfattning synnerligen viktigafrågorna härom utan dröjsmål blir föremål för allsidig belysning ochytterligare överväganden från de olika intressenternas sida finner utskottetmofionsyrkandena infe nu påkalla någon åtgärd från sida ochavstyrker följaktligen desamma. 8 Upprustning och utbyggnad av skilda bandelar, m.m. rad mofioner har yrkanden framförts om upprustning av och utökad trafik m.m. på skilda banor. Såsom utskottet framhållit bör inte fa ställning till frågor härom. Det ankommer nämligen på SJ att i sin fortlöpande invesferingsplanering och med beaktande av föreliggande upprustningsbehov m.m. upprätta långsik tiga investeringsplaner - fortsättningsvis i analogi med vad som sker på vägsidan - samt att med sin egen prioriteringsbedömning anmäla planerna för regeringen. Enskilda investeringsobjekt bör i enlighet härmed främst prövas av SJ inom de av riksdag och regering angivna ramarna. I sitt betänkande /82:22 underströk utskoUet aU vidbedömning- /86:17 en av olika investeringsobjekt särskild hänsynmåste tas till industrins och kollektivtraflkens behov samt aff en avvägningmåste ske med hänsyn till möjligheten att utnyttja sjötransporter. Dessauttalanden äger enligt utskottefs mening alltjämt gilfighet. Affärsverksprincipen innebär att SJ i princip skall utgåfrån ett företags ekonomiskt betraktelsesätt vid valet mellan olika investeringsalternativ. SJ skall dock i sina anslagsframställningar redovisa vilka olönsamma inve steringar som SJ anser nödvändiga för att statsmakternas krav på eft väl fungerande järnvägssystem skall kunna uppfyllas. Det ankommer därefter på regeringen att i samband med budgetarbetet göra de samhällsekonomis ka övervägandena. Resultatet av dessa bedömningar skall redovisas för . Med hänsyn till det anförda och under hänvisning jämvälfill vad utskottet anfört om planering för arbeten avsysselsättningskaraktär avstyrker utskottet följande motionsyrkanden omskrivelser till regeringen beträffande de i motionerna aktualiseradeinvesteringsobjekten m.m.