bet · G901SoU17 · 1985-12-31 00:00:00 — Motionärerna föreslår mot bakgrund av den allvarligastatsfinansiella situationen att statsbidragen till bl. a. vård ellerboende avvecklas till sin huvuddel under de kommande två budgetåren.Motionärerna hävdar vidare som en princip att huvudmannen för en verksamhetockså skall ha det ekonomiska ansvaret. Utskottet behandlade ett liknande yrkande förra åretsamtidigt med propositionen om det nya bidragssystemet (SoU 1984/85:26 s. 7-8).Utskottet anförde då att utgångspunkten måste vara att borde anslåmedel av en storleksordning som svarade mot statens åtagande enligt denöverenskommelse om missbrukarvård m. m. som utskottet tillstyrkt.Utskottet erinrade vidare om att ifrågavarande statsbidrag utgår bl. a. somföljd av att landstingskommuner och kommuner övertagithuvudmannaskapet för de tidigare statliga institutionerna inom ungdoms- ochnykterhetsvården. I principöverenskommelsen om det ändrade huvudmannaskapetförutsattes att statsbidrag skulle utgå (se prop. 1979/80:172 s. 12). Utskottetansåg inte att det kunde krävas att de kommunala huvudmännen skullesvara för alla kostnader för institutionsvården, såsom hävdats avmotionärerna. En sådan nedskärning skulle enligt utskottet allvarligt drabbakvaliteten på vården för de mest behövande missbrukarna. Utskottet finner nu inte anledning till annatställningstagande. Utskottet tillstyrker sålunda den i propositionen föreslagnamedelsanvisningen för Bidrag till missbrukarvård och avstyrker motion So248 (m)såvitt avser yrkande 2. I budgetpropositionen (s. 160) föreslås 45 932 000 kr.under anslaget H 3. Bidrag till organisationer. Från anslaget utgår bidrag tillsammanslutningar som ägnar sig åt rehabilitering av missbrukare m. m., bidragtill opinionsbildning inom drogområdet genom föreningslivet samt medel förorganisationsstöd till nykterhetsorganisationer m. fl. Till drogförebyggande verksamhet genom organisationslivetberäknas för nästa budgetår 11,1 milj. kr. varav 3,5 milj. kr. tillarbetsmarknadens organisationer för insatser inom området alkohol ocharbetsliv. I motion So249 av m.fl. (m) hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om annan anslagsdisposition (yrkande 1). Motionärerna anser att det i propositionen beräknade bidraget på 3,5 milj. kr. till arbetsmarknadens organisationer för insatser inom området "Alkohol och arbetsliv" inte bör utgå. Dessamedel bör enligt motionärerna i stället omfördelas till organisationer som bedriver 10 rehabiliteringsarbete(i uppställningen på s. 159 i budgetpropositionen SoU 1985/86:17 flyttas 3,5miij. 1 till p. Motionärerna framhåller att insatser för att påarbetsplatsen hjälpa arbetskamrater är viktiga uppgifter, vilka dock inte skallvara beroende av statsbidrag. Arbetsmarknadens organisationer kan enligtmotionärerna genom sina egna tillgångar själva finansiera de utgifter somuppstår i samband med denna hjälpverksamhet. Motionärerna anser det vara bättreatt de ekonomiska stödåtgärder som fördelas via statsbudgeten kan gå till meraresurssvaga organisationer eller sammanslutningar, som gör berömvärda insatseri kampen mot missbruket. Utskottet har behandlat frågan om särskildamedel till t. ex. kamratstödjande verksamhet på arbetsplatserna, senast ibetänkande SoU 1984/85:14. Utskottet hänvisade då (s. 6) till tidigareuttalanden, innebärande att en förutseende och effektiv drogpolitikförutsätter att insatser mot alkohol- och narkotikamissbruk görs också påarbetslivets område. Utskottet hade vidare understrukit att det ofta är påarbetsplatsen som dold eller begynnande alkoholism kommer till synes, varförarbetsplatsen och de fackliga organisationerna tveklöst utgör en viktig del idet sociala nätverk som måste finnas. Utskottet anslöt sig därför till det i budgetpropositionen1984/85 framlagda förslaget om att särskilda medel för detta ändamål skulletillförsäkras arbetsmarknadens organisationer så att kontinuiteten i verksamhetengaranteras. Utskottet finner nu inte anledning till annan bedömningvarför motion So 249 (m) yrkande 1 avstyrks. 1 motion So249 (m) hemställs också att den del av anslagetsom avser organisationer som bedriver rehabiliteringsarbete räknas upp med 13,5milj. jämfört med förslaget i budgetpropositionen (yrkande 2). Beloppetavser dels de medel motionärerna inte anser skola användas till bidrag tillarbetsmarknadens organisationer (3,5 milj. kr., se ovan), dels en höjning avdet totala anslaget med 10 milj. kr. Under förutsättning av bifall till yrkande2 hemställs vidare att under anslaget H 3. Bidrag till organisationerför /87 anvisar . (yrkande 3). a. att den ideellt bedrivna verksamheten utgör en viktig del i den totalakampen mot missbruk. De alternativa vårdformer och det engagemang som därkommer till uttryck bör stimuleras och uppvärderas. En ökad och meramålmedveten sådan satsning skulle kunna ge ytterhgare goda resultat. I budgetpropositionen beräknas 2,7 milj. kr. för bidragtill föreningar som bedriver rehabihteringsarbete. Det är somfördelar bidragen. Vid fördelningen har prioriteratriksorganisationer, men anslag har också beviljats lokala föreningar sombedriver särskilt angelägen eller nydanande verksamhet. godkände en nystatsbidragskonstruktion för missbrukarvården (se ovan). Det nya systemet gerkommunerna stor frihet när det gäller vårdens utformning och innehåll. Vidriksdagsbehandhngen anförde utskottet (SoU 1984/85:26 s. 7) bl. a. att den nyakonstruktionen medför att det blir lättare att via kommunerna få stöd till nyaverksamheter, vilket torde vara till fördel för den ideellt inriktademissbrukarvården, som ofta stårför nytänkande och utveckling när det gäller behandling av SoU 1985/86:17missbruksproblem. Att stödets fördelning på olika vårdalternativ styrs avsocialnämnden ansåg utskottet rimligt med hänsyn till nämndens övergripandeansvar för att behovet av vård i kommunen blir tillgodosett. Utskottet instämmer i åsikten att den ideellt bedrivnaverksamheten utgör en viktig del i kampen mot missbruk. Det är känt förutskottet att många organisationer bedriver ett samhällsnyttigt socialtrehabiliteringsarbete med goda resultat. Som redovisats ovan föreslås bidragtill dessa med 2,7 milj. kr. Kommunerna kan vidare använda kommunbidragsdelenav det nya statsbidraget till missbrukarvård till att köpa tjänster avenskilda organisationer. Utskottet vill dessutom erinra om de särskilda medelför utveckUngs- och försöksverksamhet som fördelas från anslaget H 4. Ävendessa kan utnyttjas för utveckhng av nya vård- och behandlingsmetoder förmissbrukare. I övrigt måste konstateras att det inte finnsekonomiskt utrymme för ytterligare ekonomiskt stöd till organisationer sombedriver rehabihteringsarbete. Utskottet tillstyrker därför propositionens förslag tillmedelsanvisning för bidrag till organisationer m. m. och avstyrker motion So249(m) yrkandena 2 och 3. I motion So250 av () och () hemställs att som sin mening ger regeringen till känna attföreningen bör kunna beviljas statligt stöd för sinverksamhet från. t. ex. anslaget Bidrag till organisationer. a. att har ca 1 500 medlemsfamiljer uppdelade ilokal- och länsavdelningar. Medlemmar är familjehem, stöd- och kontaktfamiljer,socialförvaltningar, socialsekreterare och andra intresserade. Organisationenhar genomgått en omfattande utveckling , vilken varit möjlig pågrund av projektmedel från och allmänna arvsfonden.Familjehemmens riksförbund vill bl. a. ge alla familjer som är eller vill blifamiljehem en adekvat utbildning. Även om huvudansvaret för detta ligger påkommuner och landsting satsas det för htet. Motionärerna vill ha statligastimulansinsatser för att få till stånd en kvalitativ utveckling avfamiljehemsvården. Från anslaget Bidrag till organisationer utgår förinnevarande år bidrag till sammanslutningar av före detta alkoholmissbrukareoch till sammanslutningar för stöd och hjälp åt narkotikamissbrukare. Vidarefår disponera en del av anslaget som bidrag till kommuner,sammanslutningar och organisationer som ägnar sig åt rehabilitering av alkohol-och narkotikamissbrukare m.fl. För /87 beräknas ibudgetpropositionen medel för samma ändamål med undantag för bidrag somhittills utgått för utvecklingsarbete inom rehabiliteringsområdet. Medel fördetta ändamål har i stället beräknats under anslaget H 4. Under H 3-anslaget beräknas vidare som ovan nämnts medel föropinionsbildning på drogområdet genom föreningslivet samt medel förorganisations-stöd till nykterhetsorganisationer m.fl. Utskottet har tidigare behandlat ett yrkande om bidragtill ur anslaget Bidrag till organisationer (SoU1983/84:20 s. 33). Utskottet konstaterade då att organisationen inte är en sådan SoU1985/86:17 organisation som kan få bidrag från ifrågavarande anslag enligtnuvarande bestämmelser, men hänvisade till att frågan om vissa andra bidrag varaktuell hos såväl som allmänna arvsfonden. Utskottet har erfarit att Familjehemmens riksförbundnumera har erhållit bidrag från anslaget för utvecklings- och försöksverksamhet(H 4) med . Föreningen har dessutom erhållit48 . från allmänna arvsfonden för kontorsinventarier. Föreningen harvidare sökt bidrag från anslaget Bidrag till organisationer, men fått avslag dåman inte uppfyller bestämmelserna för detta bidrag. Det finns många ideella verksamheter där det görsvärdefulla och nydanande insatser för det sociala arbetet. Det är viktigt attta till vara sådant enskilt initiativ och engagemang. Detta är dock i förstahand en uppgift för den kommunala . Särskilt gäller detta i frågaom sådan verksamhet som kommunen primärt bör svara för, vartill hör erforderliginformation och utbildning för de familjehem man anlitar. Utskottet, som ocksåvill erinra om att behovet av stöd till nykterhetsorganisationer m. fl. äroförändrat stort, kan inte förorda en sådan utvidgning av det nu aktuellaanslaget. Däremot kan, som ovan framhållits. komma ifråga för bidrag för särskilda utvecklingsprojekt. Som anges ibudgetpropositionen (s. 161) kan sådana bidrag lämnas även i form avigångsättnings- eller omställningsbidrag , isynnerhet när det gäller verksamheter som startas av ideella organisationer.Dessa medel disponeras av , som har att göra denprioritering som krävs mellan olika ansökningar om bidrag. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion So250 (fp). I budgetpropositionen föreslås under anslaget H 4.Utvecklings- och försöksverksamhet att anvisar ettreservationsanslag av . Anslaget används för satsningar påutvecklings- och försöksverksamhet inom socialt arbete, bl. a. inommissbrukarvården. För innevarande budgetår har disponeratdel av anslaget för kurs- och konferensverksamhet inkl. utbildning ochinformation för handläggare av alkoholärenden hos länsstyrelserna,försöksverksamhet med familjevård för vuxna missbrukare samt förförsöksverksamhet med behandling av och stöd till familjer i kris samt barnoch ungdom som far illa, vården av kvinnliga missbrukare, kvinnojourer ochinsatser hos frivilliga organisationer för misshandlade kvinnor ochfamiljebehandling på institution. Vidare utgår från anslaget bl. a. medel för utveckling avsocialbyråernas arbete med familjer i kris, utveckling av metoder i det socialaarbetet samt projekt rörande läkemedelsmissbrukare. Anslaget har använts flexibelt och haft karaktären av ettutveckhngsanslag inom området socialt behandlingsarbete med tonvikt påmissbrukarvård. har fått i uppdrag att föreslå regeringenutvecklingsprojekt inom narkomanvården som skall påbörjas under innevarande budgetår inom en ram av 5 milj. kr. för att utveckla metoder i missbruksarbe- 13 tet,förbättra samarbetet mellan socialtjänst, polis och kriminalvård m. m. SoU1985/86:17 I motion So237 av m. fl. (vpk) hemställs attriksdagen beslutar anvisa 20 milj. kr. utöver förslaget i budgetpropositionentill anslaget H 4. Utveckling och försöksverksamhet att användas för ekonomisktstöd till kvinnohus. Motionärerna anför bl. a. att kvinnokampen ochkvinnofrigörelsen är ett av vår tids stora samhällsfenomen. En bland mångaförutsättningar för en aktiv kvinnorörelse är uppbyggande av kvinnohus, därkvinnor kan träffas för att utveckla personligt och kollektivt självförtroende.I kvinnohus skapas kontakt mellan kvinnor. Personliga erfarenheter omvandlastill pohtisk medvetenhet. Motionärerna anser att bör besluta om enstatlig fond, vartill kvinnohusföreningar kan vända sig för ekonomiskt stöd. I betänkande SoU 1983/84:20 s. 35 behandlade utskottet enmotion (vpk) om åtgärder mot kvinnomisshandel, vari även berördes frågan omstöd till kvinnohus/kvinnojourer. Utskottet redogjorde i betänkandet förpågående verksamhet för att bekämpa kvinnomisshandeln och avstyrkte motionenmed hänvisning till det omfattande arbete som redan pågick på olika håll. Någon allmän kartläggning av kvinnohusens verksamhet synesinte ha gjorts. Den verksamhet som har fått mest publicitet är hjälp och stödtill misshandlade kvinnor. Denna del av verksamheten fär i en del fall stödfrån förevarande anslag. Under innevarande budgetår disponerar socialstyrelsen700 . av anslaget högst för stöd bl. a. till kvinnojourer. 1984/85 erhöll20 kvinnojourer, varav tre finska, bidrag. Kvinnojourerna får bidrag för attstimulera utbyggnaden och till utbildnings- och erfarenhetsspridning. Mångakvinnojourer och kvinnohus får också stöd från kommunen, ofta i form avsubventionerad lokal. Ett viktigt inslag i flera kvinnohus profil är ett starktmarkerande av kvinnors självständighet; män äger t. ex. inte tillträde tillhusen osv. Varje kvinnohus har dock sin egen målsättning och sina regler. är mer feministiskt profilerade än andra. Enligt utskottets uppfattning finns det skäl att stödjautvecklings- och försöksverksamhet som syftar till att ge hjälp åt t. exmisshandlade kvinnor och deras barn och annan liknande social verksamhet.Frågan om sådana bidrag får emellertid prövas från fall till fall med hänsyntill andra aktuella utvecklingsprojekt. Däremot kan det enligt utskottetsuppfattning inte komma ifråga att använda förevarande anslag för bidrag tillsådan verksamhet hos kvinnohusen som inte kan sägas ha anknytning till socialtbehandlingsarbete. Mera permanent stöd kan inte heller ges från förevarandeanslag. Sådant stöd får i första hand anses vara en angelågenhet för resp.kommun genom dess socialnämnd. Utskottet kan alltså inte biträda förslaget om en höjningav anslaget med 20 milj. kr. för särskilt stöd till kvinnohusen och tillstyrkersåledes propositionens förslag till medelsanvisning. Motion So237 (vpk)avstyrks. I motion So231 av m. fl. (fp) hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utveckling av vårdmetoder (yrkande 2). Motionärerna anför bl. a. att det är angeläget att utveckla åtgärder som leder till tidig upptäckt av alkoholproblem, bl. a. genom att företagshälsovården och primärvården bhr effektivare på att 14 upptäckaoch åtgärda alkoholproblem. Motionärerna anser också att det är SoU1985/86:17 viktigt att fördomsfritt pröva bestämmelser som försvårar ellerförhindrar ett lämpligt omhändertagande och nämner som exempel bestämmelsernaom rätten till sjukpenning vid institutionsvistelse. I motionen tas också uppfrågor om kontraktsvård och om stöd till ideellt bedriven missbrukarvård. I motion So254 av m. fl. (c) hemställsockså om förslag till utveckling av vårdinsatser för narkomaner (yrkande 8).Motionärerna nämner bl. a. vård i familjehem (varom mera nedan s. 16),samarbete mellan kriminalvård, socialtjänst och sjukvård samt kontraktsvård förmissbrukare som döms till fängelsestraff. I motionen tas även upp frågor omvården av HTLVIII-smittade missbrukare. Dessa delar har behandlats i utskottetsbetänkande SoU 1985/86:15. I motion So253 av () hemställs om ettuttalande om vad om anförts i motionen om vårdinsatser för narkotikamissbrukare(yrkande 6). Motionären efterlyser effektiva vårdinsatser ochrehabiliteringsprogram och nämner som exempel inrättandet av"småmarior" liknande Mariapolikliniken i , stöd tillideella organisationer, att medicinska vårdinsatser kombineras med krav påutbildning m. m. Utskottet har behandlat motioner om tidig hjälp vidmissbruksproblem i betänkande SoU 1981/82:43 (s. 16-18) och i betänkande SoU1984/85:14 (s. 11 f.). Utskottet uttalade då bl. a. att tidig hjälp åt doldamissbrukare i stor utsträckning måste bli en fråga om successiv utveckling avoUka modeller för uppsökande verksamhet och nya arbetssätt inom både sjukvårdoch socialtjänst. Utskottet underströk vidare ansvar för deverkligt tidiga insatserna. Enligt utskottets uppfattning var frågan bättreuppmärksammad inom sjukvården, inte minst genom alkoholpoliklinikernasverksamhet. I det sammanhanget kan nämnas att Sjukvårdens ochsocialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut (Spri) genomfört ettantal projekt i syfte att befrämja kontinuiteten i vården samt stimulerautvecklingen och utbyggnaden av primärvården. Inom ramen för dessa projekt harett förslag till vårdprogram vid alkoholmissbruk redovisats. Förslagetinnehåller bakgrundsfakta, underlag till vårdprogram som innefattar bl. a.förebyggande åtgärder och utbildning av personal samt vårdprogram föralkoholmissbrukare av olika typer, t. ex. "dolda" missbrukare. Enligt 3 kap. 7 § lagen (1962:381) om allmän försäkringutgår sjukpenning vid sjukdom som förorsakar nedsättning av arbetsförmågan medminst hälften. Alkoholism betraktas enligt gällande praxis som sjukdom ochgrundar således rätt till sjukpenning. Socialberedningen har i delbetänkandet(DsS 1984:17) föreslagit att missbrukare som vårdas på sociala institutionerinte skall vara sjukskrivna mer än och att i ställeten särskild rehabiliteringspenning skall kunna utgå under rehabiliteringstiden.Regeringen har överlämnat beredningens förslag i denna del tillrehabiliteringsutredningen (S 1985:02). Utskottet delar den grunduppfattning som kommer tilluttryck i samtliga här aktuella motioner, nämligen att det finns ett starkt behov av fortsatt utveckling och förnyelse av det sociala arbetet och att sådana ansträngningar bör få samhällets stöd. Samma syn kommer till uttryck i budgetpropositionen 15 4 1985/86.12 saml Nr 17 (s. 162),vari socialministern uttalar att hon anser det angeläget att utveck- SoU1985/86:17 lingsarbetet inom missbrukarvård och socialt arbete i övrigt kanfortsätta. Under anslaget H 4 beräknas bl. 5 milj. kr. för särskildautvecklingsinsatser inom narkomanvårdsområdet. Utskottet vill för egen deltillägga att det är viktigt att ha en öppen attityd till nya impulser ochsynpunkter på det sociala behandlingsarbetet. Variation och mångfald är entillgång inte bara i det drogpohtiska informationsarbetet utan även i utbudetav behandlingsmöjligheter. Det ideellt bedrivna arbetet spelar, som utskottetupprepade gånger framhållit, en viktig roll i missbrukarvården. Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att det intefinns någon större motsättning mellan motionärerna och utskottet. Ävenregeringen önskar prioritera fortsatt utvecklings- och försöksverksamhet på missbrukarvårdensområde. Utskottet anser det därför obehövligt med något uttalandemed anledning av motion So231 (fp) yrkande 2, som alltså avstyrks. Utskottet avstyrker även motion 254 (c) yrkande 8 ochmotion 253 (c) yrkande 6 med hänvisning till det nu anförda. I motion So254 av m. fl. (c) hemställs omett tillkännagivande om vård i familjehem (yrkande 6). Motionärerna anför attvård i familjehem kan vara ett gott alternativ, speciellt för socialt utslagna.I familjehemmen används den egna familjen som en terapeutisk resurs. Avståndetmellan familjehemmet och det övriga samhället är kort. Missbrukare som vårdasi en sådan vårdform får på ett naturligt sätt del i en social gemenskap.Grupper som främst bör få tillgång till familjehem är unga missbrukare, helafamiljer med sociala störningar samt de mest utslagna som vistats i långaperioder på institutioner. Som utskottet ovan har redovisat disponerarsocialstyrelsen under anslaget H 4. Utvecklings- och försöksverksamhet medel inomområdet socialt arbete. En del av dessa pengar har använts till en utvecklingav familjevården. En särskild satsning har gjorts pä familjevård för vuxnamissbrukare. En rikskommitté för familjevård har bildats. Målsättningen är attstödja och utveckla familjevården för i första hand missbrukare. Verksamhetenär inriktad på fristående familjevårdsenheter organiserade som föreningar ellerstiftelser. Det förutsätts också att familjevårdsenheten skall ha minst enanställd konsulent. Kommittén organiserar utbildning av familjevårdskonsulenteroch värdfamiljer. Medlemmar är dels flera stiftelser, dels socialförvaltningari flera kommuner. har som ovan nämnts (se s. 9) antagit ett nyttsystem för statsbidrag till missbrukarvården. En del av detta statsbidrag -kommunbidraget - disponeras fritt av kommunerna. Det nya bidraget gerkommunerna stor frihet att själva utforma vården efter lokala förutsättningar. Utskottet instämmer i vad som anförts i motionen attfamiljehemsvård i många fall är ett bra alternativ till institutionsvård. Detnya bidragssystemet för missbrukarvården, som ger kommunerna full frihet attvälja vårdform, och det stöd som utgår från anslaget H 4. Utvecklings- ochförsöksverksamhet bör i hög grad bidra till en utveckling av familjehemsvården.Något initiativ från i denna del är inte påkallat, varför motionSo254 (c) yrkande 6 avstyrks. Samordningav insatser mot missbruk SoU 1985/86:17 antog en proposition (1984/85:19) omen samordnad och intensifierad narkotikapolitik (se ovan s. 4). I propositionenanfördes beträffande samordning av narkotikabekämpningen bl. a. att undersenare år allt fler kommuner har utarbetat särskilda handlingsprogram inomdrogområdet. Trots detta finns det både lokalt och regionalt brister isamordningen av olika insatser. I propositionen framhölls vidare bl. a. att socialtjänstenhar det övergripande ansvaret för den lokala samordningen. Det gäller där för enrad olika myndigheter att finna konkreta samarbetsformer med varandra.Socialtjänstens ansvar bör vidare inbegripa ett ansvar att samordna de lokalaresurserna med landstingskommunala och statliga insatser. De olikamyndigheterna på det lokala planet har också en viktig uppgift att tillsammansengagera föreningslivet, föräldrar och enskilda i kampen mot narkotika. Det ärvidare enligt propositionen önskvärt att alla kommuner utvecklar drogpolitiskahandlingsprogram. Programmens utformning beror naturligtvis på lokala ochregionala förutsättningar och behov. Några områden som är väsentliga för ettframgångsrikt genomförande av programmen är följande. - Fortlöpandekartläggning av den lokala missbrukssituationen i samarbete mellansocialtjänst, skola, fritidsförvaltning, föreningar, polis, kriminalvård samthälso- och sjukvård. - Samordning avallmänt förebyggande arbete, t. ex. fritidsaktiviteter. - Gemensammainsatser av socialtjänst, skola, fritidsverksamhet och föräldrar mot skolk ochmissbruk vid enskilda skolor och fritidsgårdar. - Tidig upptäcktoch tidiga åtgärder mot missbruk i samarbete mellan vuxna, frivilliga ochprofessionella i de ungas vardagsmiljö. - Samarbetemellan polis, lärare, fritidspersonal, föräldrar och elever för att få skärptuppmärksamhet på narkotikahandel och missbruksmiljöer. - Omedelbaruppföljning av efter polisingripanden vid missbruk ochkriminalitet. - Samverkanmellan och häkte, lokalanstalt och frivårdsorga-nisation för attsocialtjänsten skall kunna nå en större grupp missbrukare med adekvatavårdinsatser och för att anstaltstiden skall kunna utnyttjas för att påbörjabehandling och planera inför frigivning. - Samarbetemellan socialtjänst, arbetsförmedling, bostadsförmedling, bostadsföretag ochförsäkringskassa för såväl förebyggande som rehabiliterande åtgärder. Utskottet redovisade i inledningen att regeringen hartillsatt ett samordningsorgan för narkotikafrågor inom regeringskansliet.Samordningsorganet har varit verksamt inom en rad områden. Särskilda insatserhar gjorts för att effektivisera det lokala och regionala samarbetet.