bet · G901SoU28 · 1985-12-31 00:00:00 — (s. 13) att en indexreglering avbarnbidraget skulle minska möjligheterna till en förutsättningslös prövning avpå vilket sätt stödet till barnfamiljerna bör utformas för att nå de mestbehövande. Utskottet har inte ändrat inställning i denna principfråga ochavstyrker sålunda motion 1985/86:426 (vpk) yrkande 1 såväl vad gäller detallmänna barnbidraget som vad gäller det förlängda barnbidraget. 1** 1985/86. m. SoU 1985/86:28 I proposition 1985/86:135 hemställs att tillBidragsförskott för /87 anvisar ett förslagsanslag av 1 685milj. I propositionen anförs att revisorer kommer atti skrivelse till framlägga olika förslag beträffande underhållsbidragoch bidragsförskott. Föredragande statsrådet anför att denna skrivelse böravvaktas innan regeringen lämnar förslag till i dessa frågor. bedömning bör frågan tas upp inom regeringen senare /86. Den föreslagna medelsanvisningen utgår tills vidare frånoförändrade underhållsbidrags- och bidragsförskottsregler. I motion 1985/86:423 av m.fl. (c) yrkasatt skall begära förslag under innevarande kalenderår om besparingarunder anslaget Bidragsförskott. Motionärerna anför bl. a. att rapporten frånriksdagens revisorer nu framlagts och att där redovisas omfattande möjlighetertill besparingar. Utskottet tar denna dag även ställning till Förslag1985/86:17 från revisorer angående statens utgifter förbidragsförskott. Utskottet uttalar sig därvid för en förutsättningslösutredning av nuvarande regelsystem, regeringen obetaget att om den så finnermotiverat framlägga förslag till kortsiktiga åtgärder (SoU 1985/86:29). Motion423 (c) bör med hänsyn härtill inte föranleda någon åtgärd ochavstyrks. I motion 1985/86:So234 av rn. (fp)hemställs såvitt nu är i fråga (yrkande 3 delvis) att skall geregeringen till känna behovet av en översyn av reglerna för bidragsförskott förbarn som vistas på statlig specialskola eller liknande. Som ovan framgått förordar utskottet en förutsättningslösutredning av regelsystemet för underhållsbidrag och bidragsförskott. Utskottetutgår från att regeringen i det sammanhanget överväger innehållet ibidragsförskottslagen i hela dess vidd. Motion So234 (fp) påkallar därföringen åtgärd i här aktuell del och avstyrks. Utskottet tillstyrker den i proposition 1985/86:135föreslagna medelsanvisningen till Bidragsförskott och den i proposition1985/86:100 föreslagna medelsanvisningen till (C 6) Särskilt bidrag för vissaadoptivbarn. 1. beträffande det familjepolitiska reformarbetet attriksdagen avslår motion 1985/86:So603 yrkande 1, motion 1985/ 86:So604 yrkande1, mofion 1985/86:So605, motion 1985/86:So615 och motion 1985/86:425 yrkande 1, 2. beträffandeåtgärdsprogram mot tnarginaleffekter att avslår motion 1985/86:425yrkande 3, 3. beträffande eufamiljepolitiskt utbyggnadsprogram att avslår motion 1985/86:425yrkande 4, 4. beträffandeinförande av vårdnadsersättning att avslår motion 1985/86:So604yrkande 2, motion 1985/ 86:So606yrkande 4, motion 1985/86:So614 yrkande 5, motion 1985/ SoU 1985/86:2886:425 yrkande 2 och motion 1985/86:427, 5. beträffandefinansieringen av familjepolitiska åtgärder att avslår motion1985/86:425 yrkande 5, 6. beträffandevillkor för bostadsbidrag attriksdagen avslår motion 1985/86:424 yrkandena 8 och 9, 7. beträffandesocialbidrag vid vård av egna barn attriksdagen avslår motion 1985/86:So601 och motion 1985/86:So614 yrkande 15, 8. beträffandemöjlighet till vårdnadsersättning att avslår motion1985/86:So604 yrkande 9, 9. beträffandeändrad administration av förlängt barnbidrag m. m. att antar iproposition 1985/86:96 framlagda förslag till a) lag om förlängtbarnbidrag, b) lag om ändringi lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, c) lag om ändringi lagen (1984:1095) om förlängt bidragsförskott för studerande, d) lag omändring i lagen (1984:1096) om särskilt bidrag till vissa adoptivbarn, 10. beträffandebarnbidrag till barn i specialskola attriksdagen avslår motion 1985/86:So234 yrkande 3 i motsvarande del, 11. beträffandebarnbidrag från och annat land att avslår motion1985/86:So622, 12. beträffande/ör/äng/barnbidrag attriksdagen med bifall till proposition 1985/86:137 i motsvarande del antar 3 § iförslaget till lag om ändring i lagen (1986:000) om förlängt barnbidrag, 13. beträffandeövergång från kvartals- till t7iånadsregel attriksdagen med bifall till proposition 1985/86:137 i motsvarande del antar 2 och3 §§ i förslaget till lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, 14. beträffandekvartalsanknytning av barnbidrag att avslår motion 1985/86:So602, 15. beträffandebarnbidrag vid längre tids utlandsvistelse attriksdagen avslår motion 1985/86:So620 och mofion 1985/86:So621, 16. beträffandehöjning av det allmänna barnbidraget attriksdagen med bifall till proposition 1985/86:137 i motsvarande del och medavslag på motion 1985/86:So604 yrkande 10, motion 1985/ 86;So606 yrkande 10 ochmofion 1985/86:424 yrkande 1 antar 1 § i förslaget till lag om ändring i lagen(1947:529) om allmänna barnbidrag, 17. beträffandehöjning av förlängt barnbidrag attriksdagen med bifall till proposition 1985/86:137 i motsvarande del och medavslag på motion 1985/86:424 yrkande 2 antar 1 § i förslaget till lag omändring i lagen (1986:000) om förlängt barnbidrag, 18. beträffandelagförslagen i övrigt attriksdagen antar i proposition 1985/86:137 framlagda förslag till lag 1" om ändringi lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag och till lag om SoU 1985/86:28ändring i lagen (1986:000) om förlängt barnbidrag i den mån förslagen intebehandlats under mom. 12, 13, 16 och 17, 19. beträffandemedelsanvisning till Allmänna barnbidrag attriksdagen med bifall till proposition 1985/86:96 yrkande 5 och proposition1985/86:137 yrkande 4 och med avslag på motion 1985/ 86:424 yrkande 3 tillAllmänna barnbidrag för /87 anvisar ett förslagsanslag av , 20. beträffandeindexreglering av barnbidrag m. m. attriksdagen avslår mofion 1985/86:So607 yrkande 13 och motion 1985/86:426 yrkande1, 21. beträffandebesparingar under anslaget Bidragsförskott att avslår motion1985/86:423, 22. beträffandebidragsförskott till barn i specialskola attriksdagen avslår motion 1985/86:So234 yrkande 3 i motsvarande del, 23. beträffandemedelsativisning till Bidragsförskott attriksdagen med bifall till proposition 1985/86:135 till Bidragsförskott /87 anvisar ett förslagsanslag av 1 , 24. beträffande medelsanvisnittg för bidrag tillvissa adoptivbarn att med bifall till proposition 1985/86:100 bil. 7 till Särskik bidrag för vissa adoptivbarn för /87 anvisar ett förslagsanslag av . Närvarande: (), (), GöteJonsson (m), (), (), (), Per ArneAglert (fp), (), (), (vpk), (), (), (), MaudBjörnemalm (s) och (). Reservationer SoU 1985/86:28 Det familjepolitiska reformarbetet (mom. 1 i hemställan) 1. av (), (), RuneGustavsson (c), Per (), (), () och () som anser dels att det avsnitt i utskottets yttrande som börjar pås. 9 med "De förslag Om" och slutar på s. 10 med "425 (fp)yrkande 1" bort ha följande lydelse: I och med den första trepartiregeringens tillträde 1976påbörjades en viktig kursomläggning i familjepolifiken i syfte att ökavalfriheten för familjerna och skapa bättre förutsättningar för barnenstrygghet. Under deborgerliga regeringsåren vidtogs bl, a. följande åtgärder: o En rätt till ledighet för vård av barn infördes.Föräldrar fick härigenom möjlighetatt förkorta sin arbetstid till normalt . Föräldrarmed barn under gavs vidare rätt fill hel tjänstledighet från arbetet. o Föräldraförsäkringenbyggdes ut från , varav de första nioersätts enligt inkomstbortfallsprincipen och de tre sista med ett o Barnbidraget höjdes från . o Ett flerbarnstillägg infördes som innebar att barnbidragetfr.o.m. tredje barnet utgår med ett förhöjt belopp. oAllmän föräldrautbildning i samband med barnets födelse genomfördes, och rätt till ledighet från arbetet för sådan utbildninginfördes. o Män fick rätt till tio dagars ledighet i samband med barns födelse.o Rätten till ersättning och ledighet vid barns sjukdom utsträcktes till 60 dagar per barn och år. o Aga av barn förbjöds i lag. o Genom en fortsatt utbyggnad avden kommunala barnomsorgen fördubblades antalet daghemsplatser från 81 100 år1976 till 163 1982. Samtidigtökade antalet platser för förskolebarn i familjedaghem från 59 200 till 97 000. o Genom en kraftfull satsning påomsorgen av skolbarn i åldern ökadesantalet platser i fritidshem och familjedaghem från 50 1976 De åtgärder som vidtagits sedan regeringsskiftet 1982vittnar om ett försvagat intresse för familjepolitiken och en snävare syn påandra former av barnomsorg än heltidstillsyn i kommunala daghem. Enligt utskottets mening behövs nu åter en kursomläggning.Det familje-polifiska reformarbetet måste utgå från en helhetssyn och utformasutifrån vissa övergripande mål och principer. Familjen är samhällets hörnsten,och de viktigaste delarna i barnens uppfostran ges i familjen. Brister i dettaavseende kan aldrig helt uppvägas av fostran och utbildning utanför familjen. Föräldrarna har det grundläggande ansvaret för barnensuppfostran. Samhällets familjepolitik skall underlätta för föräldrarna att taoch bära detta ansvar. Familjepolitiken måste utformas så att den kan tillgodoseskilda familjers SoU 1985/86:28 olika önskemål och behov. Det ärföräldrarna som skall avgöra vilken omsorg och tillsyn man vill ge barnen.Samhällets stöd till barnfamiljerna bör baseras på valfrihet. Föräldrarna börges bättre möjligheter att välja form av tillsyn. Familjerna skall ha möjlighet att välja mellan mångaskilda alternativ, sä att de i olika stadier av sitt liv skall kunna välja denlivsform, arbetsfördelning och barnomsorg som passar . Oavsett omföräldrarna förvärvsarbetar eller inte och oavsett om de har få eller mångabarn skall de kunna välja den lösning som passar barnen bäst och som gerföråldrarna trygghet för barnen. Barnen är vår framtid. Alla barn har rätt till en trygguppväxt. Samhällets familjepolitik måste sätta barnen och deras bästa icentrum. Det är i första hand föräldrarna som har ansvaret för sina barn ochderas uppväxtvillkor. Barnens och föräldrarnas behov av mer tid för varandra ären viktig grundprincip för familjepolitiken. I nuvarande skattesystem tas ingen hänsyn till hur mångasom skall leva av familjeinkomsten vid beskattningen. Skattesystemet måstedärför vägas in i den samlade familjepolitiken och ta hänsyn tillförsörjningsbördan. Möjlighet måste finnas även för barnfamiljer med bara eninkomst att leva på denna jämte barnbidrag och flerbarnstillägg. Barn- ochfamiljestödet är svåröverskådligt och i vissa delar styrande och direktorättvist med i vissa fall oacceptabla marginaleffekter som följd. Vägledandeför en översyn bör vara kraven på rättvisa, valfrihet och effektivitet. Familjepolitiken måste utgå från den självklaraförutsättningen att föräldrarna bäst vet vilken omsorgsform som bäst passarderas barn. Vård av barn måste därför alltid betraktas som en lika värdefulluppgift oberoende av om den utförs av föräldrarna själva eller av privata ellerkommunala ersättare. Införandet av någon form av vårdnadsersättning skulleunderlätta familjernas valfrihet. Det samhälleliga stödet till barnomsorgen måste ocksåutformas så att det utgår lika för olika former av barnomsorg. I sammanfattning bör principerna för den fortsattafamiljepolitiken vara följande: o Föräldrarna har huvudansvaret för barnen, och familjenär basen för o Familjepolitiken skall syfta tillatt ge barnen en trygg uppväxt, öka valfriheten och främja jämställdheten. o Skattesystemetskall utformas så att hänsyn tas till försörjningsbördan varvid särskilt beaktas ensamförsörjarfamiljerna. oReformeringen av det fortsatta familjestödet måste inriktas på att mildra marginaleffekterna för barnfamiljerna. o Reformen skallinnefatta ändring av stödet till olika former av barntillsyn så attfamiljernas valfrihet förbättras och alternativa barnomsorger sfimuleras.Vård av egna barn skall underlättas om familjen väljer detta framför att lösa barnomsorgen utanför hemmet. o Störrerättvisa måste uppnås mellan familjer med barn och familjer utan barn.Särskild hänsyn måste tas till flerbarnsfamiljernas situafion. Vad utskottet här anförtbör ges regeringen till känna. SoU 1985/86:28 delsatt utskottet under mom. 1 bort hemställa 1.beträffande det familjepolitiska reformarbetet att med anledning avmotion 1985/86:So603 yrkande 1, motion 1985/86:So604 yrkande 1, motion 1985/86:So605, niotion 1985/86:So615 och motion 1985/86:425 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Motiveringen till mom. 1 i hemställan 2. avInga Lantz (vpk) som anser att det avsnitt i utskottets yttrande som börjar på s. 9 med "De förslag om" och slutar på s. 10 med"upprepade gånger" bort ha följande lydelse: Stödettill barnfamiljerna måste handla om mer än bara pengar. Enligt utskottetsmening bör familjepolitiken bygga på andra värderingar, där kampen för enbättre livsmiljö och livskvalitet går hand i hand med kampen för ekonomiskrättvisa. Attstödja barnfamiljerna handlar alltså inte bara om att dela ut pengar utan i höggrad om andra saker såsom att ha tillgång till bra barnomsorg, nära och brabarnhälsovård, bra skolor, att kunna bo i en "levande" och fungerandebostadsmiljö och att ha en bostad till rimligt pris, att kunna äta bra ochbillig mat, få kortare arbetsdag och framför allt - att ha ett arbete som kännsmeningsfullt och med en lön som räcker att leva på. Dessa fing utgör viktigadelar i grunden för livskvalitet. nu pågår av den offentliga sektorn är ett mycket allvarligt hotmot de flesta barnfamiljers livssituafion. De borgerliga föreslår vidare enprivatisering av stora delar av den offentliga verksamheten. Utskottet tarbestämt avstånd från sådana tendenser. Utskottet tar likaledes avstånd frånmotionärernas tankegångar om införande av en allmän vårdnadsersättning, ettförslag som skulle hindra utbyggnaden av en bra kollektiv barnomsorg och ocksågöra att kvinnor i ökad utsträckning fick avstå från förvärvsarbete. Åtgärdsprogram mot marginaleffekter (mom. 2 i hemställan) 3. avDaniel Tarschys och Per (båda fp) som anser delsatt det avsnitt i utskottets yttrande på s. 10 som börjar med "Medhänvisning" och slutar med "425 (fp)" bort ha följande lydelse: Familjestödetsutformning påverkar barnfamiljernas valfrihet. Det nuva rande stödet kännetecknas av höga marginaleffekter, som gör att många barnfamiljer sitter fast i den s. k. fattigdomsfällan. Marginaleffekterna uppkommer genom kombinationen av progressiva skatter och inkomstprö vade avgifter och bidrag. Bostadsbidragen och barnomsorgsavgifterna leder således till att många barnfamiljer har marginaleffekter som är väsentligt högre än vad de flesta övriga inkomsttagare har. Marginaleffekter på är inte ovanliga. Detta drabbar i första hand låg- och komsttagare. I praktiken drabbas framför allt kvinnorna. Mot denna bakgrund krävs nu målmedvetna insatser för attreducera de SoU 1985/86:28 marginaleffekter som drabbar barnfamiljerna. mening bör bostadsbidragen frysas på nuvarande nivå. Med hänsyn tillbostadsbidragens ogynnsamma marginaleffekter bör vi inrikta oss på att långsamtväxa ur systemet. Samfidigt bör det generella stödet till barnfamiljerna höjas.Härigenom blir det även möjligt att avveckla de inkomstdifferentieradebarnomsorgstaxorna. Det sagda innebär att de selektiva inslagen ifamiljepolitiken begränsas. Vad utskottet nu anför om ett åtgärdsprogram motmarginaleffekter bör ges regeringen fill känna. dels att utskottet under mom. 2 bort hemställa 2. beträffandeåtgärdsprogram mot marginaleffekter attriksdagen med anledning av motion 1985/86:425 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Ett familjepolitiskt utbyggnadsprogram (mom. 3 ihemställan) 4. av och (båda fp) somanser dels att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 10 som börjarmed "Utskottet avstyrker" och slutar med "i samma motion"bort ha följande lydelse: Utskottet anser att bör fatta ett principbeslutom hur det familjepolitiska stödet bör byggas ut. Ettsådant beslut bör innefatta en plan för barnbidragshöjningar med totalt 3 200kr. per barn och år . Det är också avfördelningspolitiska skäl nödvändigt att kraftigt förbättraflerbarnsfamiljernas situation. Flerbarnstillägget bör sålunda förbättras såatt ett halvt extra barnbidrag utgår redan fr. o. m. andra barnet. Detförbättrade flerbarnstillägget bör genomföras under steg två eller steg tre idet treåriga utbyggnadsprogrammet. Efter införandet av ett skattefrittvårdnadsbidrag/småbarnstillägg för barn på . perbarn och år, vilket utskottet anser att bör fatta beslut om , börvårdnadsbidraget utsträckas till att gälla alla barnmellan 1 och ålder. Vad utskottet nu anfört om ett familjepolitisktutbyggnadsprogram bör ges regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 3 bort hemställa 3. beträffandeeu familjepolitiskt utbyggnadsprogram attriksdagen med anledning av motion 1985/86:425 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Införande av vårdnadsersättning (mom. 4 i hemställan) 5. av , och (alla m) som anser dels att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 10 sombörjar med "När det gäller" och slutar med "och 427 (c)" bort ha följande lydelse: För att snabbt minska orättvisorna mellan de familjer som får och de som 24 inte fårkommunal barnomsorgsplats, för att öka småbarnsfamiljernas SoU 1985/86:28 valfrihetsamt för att minska behovet av de mycket dyra småbarnsplatserna viddaghemmen bör en obeskattad vårdnadsersättning på . införasför alla barn mellan ett och . En sådan ersättning, som skulle "kosta"av dagens stöd till den kommunala barnomsorgen, bör finansierasinom ramen för statsbidraget till denna. Regeringen bör skyndsamt framlägga förslag Vad utskottet nu anfört med anledning av motion So614 (m)yrkande 5 bör ges regeringen till känna. Motionerna So604 (c) yrkande 2, So606(c) yrkande 4, 425 (fp) yrkande 2 och 427 (c) påkallar därför ingen riksdagensåtgärd och avstyrks. dels att utskottet under mom. 4 bort hemställa 4. beträffande itiförande av vårdnadsersättning attriksdagen med anledning av motion 1985/86:So614 yrkande 5 och med avslag påmotion 1985/86:So604 yrkande 2, motion 1985/ 86:So606 yrkande 4, motion1985/86:425 yrkande 2 och motion 1985/86:427 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, 6. av och (båda fp) somanser dels att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 10 sombörjar med "När det gäller" och slutar med "och 427 (c)"bort ha följande lydelse: Det är föräldrarna själva som skall avgöra vilken form avbarnomsorg de föredrar. Den politiska uppgiften är att söka tillhandahållaalternativ för att möjliggöra ett sådant val. För det krävs såväl en utbyggdvarierad barnomsorg utanför hemmet som ökade ekonomiska möjligheter för densom så vill att stanna hemma när barnen är små. För att denna valfrihet skall öka krävs ett extra kontantstöd till föräldrar med barn i förskoleåldern. Det bör vara skattefritt ochutgå med lika belopp till alla förskolebarn . Vårdnadsbidragetblir därmed enkelt att samordna med barnbidraget och blir i själva verket ettsmåbarnstillägg till barnbidraget. Liksom barnbidraget bör det utbetalas varjemånad. Vårdnadsbidraget bör inledningsvis sättas till 4 000 kr.per barn och år. I det första steget bör vårdnadsbidraget utgå för barn upptill för att sedan byggas ut till alla barn . Det första steget bör tas . Det skulle kraftigt förbättraföräldrarnas frihet att välja mellan att betala för barnomsorg eller stannahemma på endera eller växelvis hel- eller deltid när barnen är små. Med detta förslag blir det således i ökad utsträckningmöjligt för en av föräldrarna att stanna hemma. Detta gäller i synnerhet för flerbarnsfamiljerna.Detta har från socialdemokratiskt håll utmålats som ett hot mot jämställdheten.Så är givetvis inte fallet. Det stöd som utskottet föreslår skall inte beskattas. Detskall liksom barnbidraget kunna utgå antingen som bidrag eller som enskattereduktion. Det uppstår med denna modell inga nya marginaleffekter om enförälder övergår från att vara hemarbetande till att förvärvsarbeta. Regeringen bör skyndsamt framlägga förslag i enlighet medvad utskottet SoU 1985/86:28 nu har anfört. Detta bör med anledning avmotion 1985/86:425 (fp) yrkande 2 ges regeringen till känna. Motionerna So604(c) yrkande 2, So606 (c) yrkande 4, So614 (m) yrkande 5 och 427 (c) påkallardärför ingen åtgärd och avstyrks. dels att utskottet under mom. 4 bort hemställa 4. beträffande införande av vårdnadsersättning attriksdagen med anledning av motion 1985/86:425 yrkande 2 och med avslag påmotion 1985/86:So604 yrkande 2, mofion 1985/86:So606 yrkande 4, motion1985/86:So614 yrkande 5 och motion 1985/86:427 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 7. av och (båda c) som anser dels att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 10 sombörjar med "När det gäller" och slutar med "och 427 (c)"bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning attvårdnadsersättning är en ersättning för vård av egna små barn. Det främjarvalfrihet i barnomsorgen, värderar vårdarbetet och ger föräldrar möjlighet attöka sin tid tillsammans med barnen. Tillsammans med förkortad arbetstid ökardet möjligheten för föräldrar att skapa omsorg i samverkan med andrabarnhushåll. Vårdnadsersättningen år en ersättning för utfört arbete.Den är inte ett konsumtionsstöd eller ett extra barnbidrag.Vårdnadsersättningen skall i stället betraktas som en inkomst och skall därförsom andra inkomster vara beskattad och socialt trygghetsgrundande. Vårdnadsersättningen är ett uttryck för det värde som vårdav egna barn utgör för samhället. Eftersom vård av barn skall värderas likaoavsett vem som utför den, skall den utgå lika oavsett vilken inkomst föräldernskulle ha haft av ordinarie förvärvsarbete. En vårdnadsersättning om /år (/mån. )bör införas för alla familjer med barn i förskoleåldern och där ersättningenligt föräldraförsäkringen inte utgår. I en första etapp byggs ersättningenut så att den omfattar barn . Ersättningen bör utgå från den 1januari 1987 och omfatta alla familjer med barn . Det är viktigt att familjepolitiken utformas så attfamiljernas valfrihet kan kombineras med jämställdhet mellan man och kvinna.Det är dålig rättvisepolitik att skapa sådana förhållanden att någon somväljer att korta ned sin arbetstid för barnens skull på grund av detta drabbasav ett försämrat socialt skydd. Eftersom det är kvinnorna somoftast förkortar sin arbetstid eller helt avstår från förvärvsarbete innebärden nuvarande familjepolitiken och alla förslag som utesluter en beskattadvårdnadsersått-ning brister ur jämställdhetssynpunkt. Regeringen bör omgående utforma erforderliga lagförslagför införande av vårdnadsersättning enligt ovan och framlägga dessa förriksdagen. Detta bör med anledning av motionerna So604 (c) yrkande 2 och 427(c) ges regeringen till känna. Motionerna So606 (c) yrkande 4, So614 (m)yrkande 5 och 425 (fp) yrkande 2 påkallar därför ingen åtgärd ochavstyrks. dels attutskottet under mom. 4 bort hemställa SoU 1985/86:28 4. beträffande ittförande av vårdnadsersättning attriksdagen med anledning av motion 1985/86:So604 yrkande 2 och motion1985/86:427 och med avslag på motion 1985/86:So606 yrkande 4, motion1985/86:So614 yrkande 5 och motion 1985/86:425 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Finansieringen av familjepolitiska åtgärder (mom. 5 ihemställan) 8. av och (båda fp) som -under förutsättning av bifall till reservation nr 4 - anser dels att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 10 sombörjar med "När det gäller förslaget" och slutar med "(yrkande5)" bort ha följande lydelse: En familjepolitisk reform av det slag som här skisseratskostar . Finansieringenkan ske på följande sått: - socialbidragenminskar som en följd av det utbyggda familjestödet med uppskattningsvis , - uteblivenhöjning av bostadsbidragen skapar ett utrymme på ca 700milj. - successivtslopade mjölksubventioner innebär en besparing på ca 2,4 miljarder kronor.Mjölksubventionerna tillkom främst för att stödja barnfamiljerna. Det är docken mycket ineffektiv metod.