bet · G901UbU27 · 1985-12-31 00:00:00 — Enligt motion 1985/86: Ub617 (m) bör en lämpligarebenämning än "tidi-garelärare" och "senarelärare"fastställas för de två nya lärarkategorier i som är ett resultat avbeslutet om ny lärarutbildning. "Klasslärare" resp."ämneslärare" nämns som lämpliga benämningar. Enligt vad utskottet erfarit avser UHÄ att i anslutningtill sitt uppdrag om lärarutbildning för m. m. söka finna lämpligabenämningar på ifrågavarande lärare. Med hänvisning härtill avstyrker utskottetmotion /86: Ub617. Lokalisering av ämneslärartbildningen för gymnasieskolanoch vuxenutbildningen m. m. Föredragande statsrådet föreslår alt utbildning av lärareför gymnasieskolan och vuxenutbildningen m.m. på ämneslärariinjerna /89 även fortsättningsvis skall anordnas vid högskolan förlärarutbildning i samt vid universiteten i , , ,och . Det innebär att ämneslärarutbildning inte längre skallanordnas i . 1 motionerna 1985/86: 386 (c) yrkande 3 och yrkande 4 idenna del samt 1985/86: Ub812 (c) yrkande 14 i denna del begärs att riksdagenskall besluta att ämneslärarutbildningen skall bibehållas / . Utskottet vill erinra om att praktiäk-pedagogiskutbildning av ämneslärare förlades till då den årligaintagningskapaciteten i riket var 2 300 platser. För ämneslärariinjerna har UHÄför redovisat vissa planeringstal, nämligen 350-400 för1988/89-1989/90, 400-800 /91-1991/92 och 800-1000 /93-2002/03.Vidare vill utskottet peka på att utbildning av lärare för senareårskurser enligt regeringens förslag skall anordnas i . Med hänvisning till vad som anförts avstyrks motionerna1985/86:386 yrkande 3 och yrkande 4 i denna del samt 1985/86: Ub812 yrkande 14 i denna del. Utskottet föreslår att godkänner vad som i proposi tionen har anförts i fråga om vid vilka universitet och högskolor utbildning på ämneslärarlinjerna skall anordnas. I två motioner, nämligen motionerna 1985/86: Ub561 (m) ochUbU 1985/86:27 1985/86: Ub837 (m) yrkande 2, behandlas utformningen avämnesstudierna för lärare i gymnasieskolan m. m. Enligt den förra motionen börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna att det för behörighet somämneslärare i ämnet svenska skall krävas godkända högskolestudier i svenska omminst 80 poäng. 1 den senare motionen anförs att de humanistiska ämnena börstärkas inom ramen för ämneslärarutbildningen. Detta anses vara den bästagarantin för vissa humanistiska ämnens fortlevnad. Skolan skapar också genomlektoraten en nödvändig arbetsmarknad för forskarutbildade humanister. Utskottet erinrar om att UHÄ och SÖ har fått regeringensuppdrag att före göra en översyn av utbildningen av lärareför bl.a. gymnasieskolan. Först när denna översyn är färdig kan ställning tasfill de i motionerna upptagna frågorna om utbildningstidens längd m. m. förvissa humanistiska ämnen inom ämneslärarutbildningen. Med hänvisning till vad som anförts föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1985/86: Ub561 och 1985/86: Ub837 yrkande 2. I motion 1985/86: Ub516 (fp) framhålls att det är viktigtatt söka få de rätta personerna till läraryrket. En olämplig lärare kan görastor skada både för sig själv och för generationer av elever. Enligtmotionärerna bör UHÄ få i uppdrag att ta initiativ till prövning av nya metoderför urval till lärarutbildning. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärviktigt att vid urval till lärarutbildning söka ta hänsyn till förväntadlämplighet för yrket. har lagt fram förslag som gör detmöjligt att för bl. a. lärarutbildningen pröva urvalsinstrument med det syftesom anges i motionen. Även om detta antagningsförfarande kan vara förenat medvissa kostnader, ligger det, som utskottet ser det, ett stort värde i att mansöker främja att det till utbildningen rekryteras för läraryrket lämpadepersoner. Enligt vad utskottet har erfarit har klasslärariinjenämnden viduniversitetet i till UHÄ överlämnat ett förslag tillförsöksverksamhet med lokal antagning som syftar till att förhindra attuppenbart olämpliga antas till utbildning. Med hänvisning till vad som anförts föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1985/86: Ub516. Enligt regeringens fattade beslut omanställningsförordning skall tjänstefillsättning ske på grundval främst avskickligheten för arbetsuppgifterna i tjänsten. Meritvärdet av förtjänst(tjänstetid) får en generellt sett minskad betydelse. Principen att skicklighetskall betonas starkare än tjänstetid skall också gälla vid tillsättning av lärartjänsterinom det statligt lönereglerade området. Enligt motion 1985/86: Ub509 (fp) är den beslutadebetygsskalan inom lärarutbildningen, nämligen Underkänd, Godkänd, inte tillräcklig för att garantera en fungerande urvalsgrund när nyexaminerade lärare söker anställning. Alla har nämligen betyget Godkänd och ingen har större 11 "skicklighet"än de andra i fräga om teoretisk kunskap och förmåga att UbU 1985/86:27fullgöra uppgifterna. Ett enhetsbetyg av detta slag ger ingen som helstvägledning i en urvalssituation, 'väl inhämtade teoretiska kunskaper hos lärarebör, säger motionärerna, inte nedvärderas. Det kan enligt motionärerna intevara rimligt att den som läser t. ex. 40 poäng i matematik pä ämneslärarlinjenenbart kan underkännas eller godkännas, medan en studerande som läser enenstaka kurs i matematik om 40 poäng kan få Underkänd, Godkänd eller Välgodkänd. Ett enhetsbetyg är inte tillräckligt för att garantera kvalitet ilärarutbildningen. Från Underkänd kan här, menar motionärerna, bortses,eftersom detta betyg inte ger behörighet att undervisa. Betygssystemet inomlärarutbildningen börenligt motionärerna vara sådant att det stimulerar deinuderande att göra så goda studieprestationer som möjligt. bördärför begära att regeringen vidtar ätgärder beträffande vitsord inomlärarutbildningen så att även unga, duktiga lärare kan komma i fråga vidtillsättning av lärartjänst på grundval främst av skickligheten förarbetsuppgifterna. Utskottetvill med anledning av motionen anföra följande. har beträffande meritvärdering i statligtjänst m.m. beslutat att prioriteringen av skickligheten framför andra sakligagrunder vid tillsättning av statliga tjänster m. fl. skall ges stöd i lagen(1976:600) om offentlig anställning. Lagändringen träder i kraft den 1 juli1986 (prop. 1985/86:116. AU 1985/86: 17, rskr. 1985/86:254). I fråga omlärartjänster inom skolväsendet börenligt proposition 1985/86: 116 de nyaföreskrifterna i lagen träda i verkställighet först när ett nytt poängsystemför värdering av meriter vid tillsättning av statligt reglerade tjänster somlärare inom skolväsendet har börjat tillämpas. Regeringen har uppdragit åt () attföreslå ett nytt system för värdering av meriter vtd tillsättning av statligtreglerade tjänster som lärare inom skolväsendet. SÖ skall senast den I november1986 till regeringen inkomma med förslag till nytt meritvärderingssystem.Utskottet utgår från att regeringens bestämmelser och utformas så, att även "unga, duktigalärare" kan komma i fråga vid tillsättning av lärartjänst på grundvalfrämst av skickligheten för arbetsuppgifterna. Med hänvisning till vad utskottet här har anfört avstyrksmotion 1985/86: Ub509. Föredragande statsrådet föreslår bl. a. med hänsyn tillsituationen på lärar nas arbetsmarknad att inför /88 antagning till lågstadielärarlin jen görs vid i princip alla universitet och högskolor med sådan utbildning men antagning till mellanstadielärarlinjen endast vid högskolorna i och . Antagning till ämneslärarlinjerna bör göras enbart avseende den matematisk-naturvetenskapliga linjen. Dessutom bör antag ning göras till praktisk-pedagogisk kurs om 20/40 poäng för vissa studeran de (jfr prop. 1985/86: 100 bil. 10, s. 269) och till praktisk-estetisk lärarut bildning. 1 motion 1985/86: 386 (c) yrkande 5 anförs att starten avden nya utbild- UbU 1985/86: 27 ningen bör förskjutas för ett antalhögskolor inom skilda regioner. Skälet härför är att motionärerna har en annansyn än regeringen på hur lärarutbildningen bör lokaliseras. Därför krävs enannan modell för antagning övergångsvis för att undvika en situation där detunder är omöjligt att påbörja en lärarutbildning någonstans i landet. Utskottet, som ansluter sig till vad föredragandestatsrådet anfört i frågan, föreslår att med avslag på motion1985/86: 386 yrkande 5 godkänner vad som i propositionen har anförts omriktlinjer avseende begränsning av antagning till vissa lärarutbildningar /88. I motion 1985/86:381 (m, fp. c) anförs att utbildningen avlärare 19 (lärare i dels matematik och teknik, dels fysik eller kemi) i Växjöbör fortsätta tills vidare och att man bör utreda frågan om antagningskrav ochlängd för utbildningen. Utskottetvill med anledning av motionen anföra följande. Av riksdagsbeslutet om ny lärarutbildning för grundskolanm. 1984/85: 122, UbU 1984/85:31, rskr. 1984/85:366) framgår attfrågan om utbildning av lärare i teknik skall behandlas av UHÄ i arbetet medutbildningsplan för grundskollärariinjen (specialiseringen naturorienterande ämnenför senare årskurser). Vidare framgår att även blivande slöjdlärare skall kunnasvara för delar av undervisningen i teknik (prop. 1984/85: 122 s. 26). Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1985/86:381. I motion 1985/86: 375 (m) yrkande 3 begärs förslag tillett nytt dimensionerings- och lokaliseringssystem för högskoleorganisationen.För att universiteten och högskolorna inte skall läsas fast i ett en gånggivet utbildningsutbud anses de böra få möjlighet att själva inom vissa ramaromdisponera sina resurser. På så sätt kan högskolorna stimuleras att utnyttjabefintlig kompetens på nya sätt eller att styra sina resurser mot områden därman bedömer att utbildningsbehoven är större. Utskottet vill erinra om att en översyn av högskolansanslags- och styrsystem nu inletts inom (jfr UbU1985/86:20, s. 6). Med hänvisning härtill föreslår utskottet att riksdagenavslår motion 1985/86:375 yrkande 3. 1 motion 1985/86:377 (c) yrkande 4 begärs att riksdagenuttalar att benämningen på högskolan i skall vara Gävleborgshögskola. Utskottet anser att bör avslå motion 1985/86:377yrkande 4 med hänvisning till vad utskottet tidigare under innevarande riksmötehar anfört om högskoleenheters benämning (UbU 1985/86:20, s. 12). Slutligen bör avslå motion 1985/86: 376 (c) omprofessurer vid / . Utskottet vill erinra om att tjänster som professor endast kan inrättas vid högskoleenheter med fast forskningsorganisation. Hemställan UbU 1985/86:27 Åberopande det anförda hemställer utskottet 1. beträffandenytt förslag till framtida lärarutbildning samt lärarutbildning tills vidareenligt nuvarande utbildningsplaner m. m. au avslår motionerna1985/86; Ub576, 1985/86: Ub808 yrkande 4, 1985/86: 375 yrkandena 1 och 2 och1985/86: 383, 2. beträffandelokalisering av grundskollärarlinjens gren för undervisning i tidigare årskursertill högskolan i att med avslag på motionerna1985/86: Ub812 yrkande 14 i denna del, 1985/86: Ub834 yrkande 1, 1985/86: 380yrkande 2 i denna del, 1985/86: 385 yrkande I i denna del och 1985/86: 386yrkandena 1 och 4, båda yrkandena i motsvarande delar, godkänner vad somförordats i proposition 1985/86:113, 3. beträffandelokalisering av grundskollärarlinjens gren för undervisning i tidigareårskurser till högskolan i attriksdagen med avslag på motionerna 1985/86: Ub812 yrkande 14 i denna del,1985/86:380 yrkande 2 i denna del, 1985/86:382, 1985/86: 385 yrkande 1 i dennadel och 1985/86:386 yrkandena 1 och 4, båda yrkandena i motsvarande delar,godkänner vad som förordats i proposition 1985/86: 113, 4. beträffande lokalisering avgrundskollärarlinjens gren för un dervisning i senare årskur.ier till högskolan i attriksdagen avslår motion 1985/86: 386 yrkande 2 samt yrkande 4 i denna del, 5. beträffande etablering av nyahögskoleutbildningar vid hög skolan i attriksdagen avslår motionerna 1985/86:374, 1985/86:377 yrkandena 1, 2 och 3,1985/86: 378, 1985/86: 379 och 1985/86:385 yrkande 2 i denna del, 6. beträffande etablering av nyahögskoleutbildningar vid hög skolan i attriksdagen avslår motiorierna 1985/86:380 yrkandena l,3,4och5, 1985/86: 384 och1985/86: 385 yrkande 2 i denna del, 7. beträffande övrig lokalisering av utbildning pågrundskollärar linjens båda grenar till universitet och högskolor attriksdagen med avslag på motionerna 1985/86: Ub511, 1985/86: Ub531, 1985/86:Ub546, 1985/86: Ub551, 1985/86: Ub581 och 1985/86; Ub836 yrkande 1 godkännervad som har anförts i proposition 1985/86:113, 8. beträffande benämning på de två ttyalärarkategorierna i att riksdagenavslår mofion 1985/86: Ub617, 9. beträffande lokalisering av utbildning påämneslärariinjerna till universitet och högskolor attriksdagen med avslag på motionerna 1985/86: 386 yrkande 3 samt yrkande 4 i denna del och 1985/86: Ub812 yrkande 14 i denna del godkänner vad som har förordats i proposition 1985/86: 113, (4 10. beträffande utformningen av ämnesstudierna förlärare för UbU 1985/86:27 gymnasieskolan tn. attriksdagen avslår motionerna 1985/86: Ub56l och 1985/86: Ub837 yrkande 2, 11. beträffande urval till lärarutbildning att avslår motion 1985/86: Ub5l6, 12. beträffande en fungerande urvcdsgrund närnyexaminerade lärare söker anställning attriksdagen avslår motion 1985/86; Ub509, 13. beträffande riktlinjer avseende begränsning avantagningen till vissa lärarutbildningar inför /88 m.m. attriksdagen med avslag på motion 1985/86: 386 yrkande 5 godkänner vad som förordatsi proposition 1985/86:113, 14. beträffandeutbddning av lärare i bl. a. teknik att avslår motion 1985/86: 381, 15. beträffandenytt dimensionerings- och lokaliseringssystem att avslår motion1985/86: 375 yrkande 3, 16. beträffandebenämningen på högskolan i att avslår motion 1985/86:377 yrkande 4, 17. beträffandevissa professurer i att avslår motion 1985/86: 376. Närvarande: (). (), LarsGustafsson (s), Per (), (), (), LarsSvensson (s), (), (), (),(), (), (vpk), BirgerHagård (m) och (). Nyttförslag till framtida lärarutbildnihg m. m. (mom. 1) PerUnckel, och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjar"Utskottet vill" och som på s. 7 slutar '"1985/86: 383"'bort ha följande lydelse; Riksdagsbeslutet om ny lärarutbildning innebar attnya lärarut bildningslinjer skall inrättas fr.o.m. . Det finns fortfarande möjlighet för att med ändring av sitt tidigare beslut utforma nya riktlinjer för lärarutbildningen. Utskottet föreslår att utformar nya riktlinjer i enlighet med följande. Lärarutbildningen för bör anordnas pä tvåutbildningslinjer, UbU 1985/86: 27 en klasslärarlinje och enämneslärarlinje. Utbildning av lärare för fidigare årslkurser (klasslärare) Klasslärariinjen skall omfatta 140 poäng och ge behörighetför undervisning i årskurserna 1-6. Den inledande delen av utbildningen skallge de blivande klasslärarna goda kunskaper i bl.a. läsinlärningens och matematikundervisningensmetodik samt i specialpedagogik. Under utbildningen skall lärarkandidatenspecialisera sig mot antingen nybörjarundervisning eller mot mellanstadietsårskurser. I varianten med nybörjarundervisning skall ingå moment somär gemensamma med förskollärarutbildningen, t. ex. barns utveckling och kännedomom förskolans metoder. Syftet med denna specialisering är att klasslärarenskall kunna samverka med förskollärare för att underlätta barnens övergång frånförskolan till skolan. Varianten som inriktas mot mellanstadiets årskurser skallinnehålla möjlighet till fördjupning i ämnen som lärarkandidaten själv väljer.Med ytterligare påbyggnadsutbildning skall den som så önskar kunna skaffa sigbehörighet att undervisa i ett ämne också på högstadiet. Utbildning av lärare för senare årskurser (ämneslärare) Ämneslärarutbildningen skall ge dels behörighet för årskurserna7-9, dels också under vissa förutsättningar behörighet för gymnasieskolan.Möjligheten till dubbel behörighet skall således bibehållas. En ämnesutbildning som ger läraren förutsättningar att geen kvalitativt god undervisning bör som generell regel omfatta minst 40 poäng.Vissa ämnen kan komma att kräva mer än detta. Endast i fråga om vissa s. k.stödämnen kan en 20-poängsutbildning accepteras. För undervisning igymnasieskolan bör ytteriigare ämnesfördjupning krävas. Med en total utbildning om 160 poäng ges utrymme för treämnen om vardera 40 poäng samt praktisk pedagogisk utbildning omfattande 40 poäng. Ett av de ämnen som kräver mer studietid är svenska. Förbehörighet att undervisa i svenska krävs 60 poäng. Det ges likväl intetillräckligt utrymme för vare sig litteratur- eller språkvetenskapliga studier.Dessutom behöver blivande lärare i svenska ha bättre kunskaper i läs- ochskrivinlärning. Utskottet förordar mot denna bakgrund att studietiden försvenskämnet utökas till att omfatta 80 poäng. Med ramen 160 poäng kan svenskadärmed kombineras med ytteriigare ett ämne. Utskottets förslag innebär i fräga om antalet ämnen - vidoförändrad utbildningslängd - en smalare utbildning än vad regeringen förordar. Detta är en fördel. Utskottet anser att läraren med ett mindre antal ämnen - men i gengäld av tillräckligt djup - görs bättre skickad att upprätthålla den faktiska kompetensen under hela sin lärarbana. En fill 140 resp. 160 poäng låst utbildningstid är ä andra sidan inte nödvändig. För den som så vill bör det vara möjligt att efter ytteriigare studier antingen bredda sin K ämneskombinationeller att fördjupa sig i något ämne. Med utskottets förslag kommer samtliga stadieövergångaratt underiät- UbU 1985/86: 27 tas. Klasslärarutbildningens specialisering motnybörjarundervisning möjliggör en effektiv samverkan mellan förskolans ochskolans lärare. De olika inriktningarna av klasslärarutbildningen medger attlärarna efter egna önskemål och med hänsyn till vad som är mest praktisktavlöser varandra i årskurs 3 eller årskurs 4. Den som har specialiserat sig motmellanstadiets årskurser kan med viss komplettering följa "sin klass"ända upp på högstadiet. Ämneslärare bör på samma sätt i något ämne kunna "hämtaupp" en klass redan på mellanstadiet. Ämneslärare med minst 60 poäng i ettämne kommer också att kunna tjänstgöra säväl på högstadiet som i gymnasieskolan,vilket underlättar elevernas övergång frän till gymnasieskolan. Utskottet föreslår att med ändring av sitttidigare beslut hos regeringen begär ett nytt förslag till framtidalärarutbildning i enlighet med de riktlinjer som utskottet angett. dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande nytt förslag till framtida lärarutbildningsamt lurarutbildning tills vidare ettligt nuvarande utbildningsplaner m. tn.att med bifall till motionerna 1985/86: Ub808 yrkande 4 och 1985/86;375 yrkandena 1 och 2 och med anledning av motionerna 1985/86; Ub576 och1985/86:383 hos regeringen begär ett nytt förslag till framtida lärarutbildningi enlighet med de riktlinjer som utskottet angett, Nytt förslag till framtida lärarutbildning m. m. () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjar"Utskottet vill" och som på s. 7 slutar ""1985/86:383"bort ha följande lydelse: Riksdagsbeslutet om ny lärarutbildning innebar attnya lärarutbildningslinjer skall inrättas fr.o.m. . Det finnsfortfarande möjlighet för att med ändring av sitt tidigare beslututforma nya riktlinjer för lärarutbildningen. bör göra det avföljande skäl. Den beslutade uppläggningen av lärarutbildningen är interationell. Det är mycket sannolikt att flertalet lärare för senare årskursermycket sällan kommer att undervisa på mellanstadiet och att flertalet lärareför tidigare årskurser inte ofta kommer att undervisa på högstadiet. Dettahänger samman med organisation i kommunerna. aveleverna i går i låg-, mellan- och högstadieskola, medan närmare50% går i låg- och mellanstadieskola och i högstadieskola. Den nyalärarutbildningen kräver en annan skolstruktur ute i kommunerna än den förhandenvarande.Risken finns att den nya lärarutbildningen medverkar till en centralisering avden kommunala skolorganisationen. Enligt utskottets mening har vid beslutet omlärarutbildningen inte tillräcklig hänsyn tagits till det förhållandet att praktiskt taget alla elever går vidare från högstadiet till gymnasieskolan. Vi har därmed i 17 realitetenfått en skola som omfattar inte nio årskurser utan elva eller tolv. UbU1985/86: 27 Detta förhållande måste enligt utskottets uppfattning ligga tillgrund för utformningen av den framtida lärarutbildningen och linjesystemet fördenna. Det samband som finns mellan högstadiet och gymnasieskolan fårinte brytas. I stället måste övergängen mellan årskurserna 9 (grundskolanshögstadium) och 10 (gymnasieskolan) underiättas. Utskottet anser med hänvisning till vad som anförts i detföregående att en ny lärarutbildning för och gymnasieskolan börutformas inom ramen för två allmänna utbildningslinjer, nämligen delsklasslärariinjen för undervisning i tidigare årskurser, delsämneslärarlinjen. Den senare skall ha två inriktningar, en för undervisning igrundskolans senare årskurser och en för undervisning i gymnasieskolan. Utbildning av lärare för tidigare årskurser (klasslärare) Utbildningen av lärare för tidigare årskurserbör omfatta 140 poäng. För dessa lärares undervisning pä mellanstadiet börutbildningen innehålla två fördjupningsalternativ, nämligen antingen matematikoch naturorienterande ämnen eller svenska och samhällsorienterande ämnen. Detär för dessa lärares undervisning pä lågstadiet viktigt att utbildningen fårerforderlig bredd när det gäller själva nybörjarundervisningen. Mer än hälftenav grundskolorna i landet är låg- och mellanstadieskolor. Man bör därförprioritera att göra lärarna väl skickade att undervisa på lågstadiet framföratt ge dem utbildning för undervisning i årskurs 7. För att underlätta elevernas övergång till högstadiet börklasslärare kunna genomgå en särskild påbyggnadsutbildning i sittfördjupningsalternativ. Därmed kan de följa sina elever till högstadietsårskurs 7 i fördjupningsämnena. Detta kan vara aktuellt vid låg-, mellan- ochhögstadieskolor. Ämneslärare bör inom sitt ämnesområde få undervisa iårskurs 6 och därmed hämta upp eleverna till högstadiet. Genom nämndapåbyggnadsutbildning för klasslärare kan de båda lärarkategorierna undervisa iårskurserna 6 och 7 inom sina resp. ämnesområden. Härigenom blir det möjligtför skolledningen vid låg-, mellan- och högstadieskolor - där avgrundskolans elever går - att organisera undervisningen med hänsyn till skolansbehov. Utbildning av lärare för senare årskurser (ämneslärare) Ämneslärariinjen bör omfatta två inriktningar, en förgrundskolans högstadium och en för gymnasieskolan. I den nya läroplanen för (Lgr 80) betonasvikten av goda baskunskaper. I konsekvens med läroplansbeslutet bör nu ocksålärarnas ämneskunskaper förbättras. Den lärarutbildning som nu haratt ta ställning till kommer att påverka undervisningen i skolorna långt in pä2000-talet. En förändrad lärarutbildning är så till vida mer genomgripande ochbetydelsefull för utbildningsväsendet än vad läroplansbeslutet har varit. Ämneslärarlinjens inriktning för undervisning pågrundskolans högstadi- UbU 1985/86: 27 um bör ha två alternativ. Utöverpraktisk-pedagogisk utbildning om 40 poäng bör det ena alternativet omfatta treämnen, två med 40 poäng och ett med 60 poäng. Utbildningen i svenska skallomfatta 60 poäng. Det andra alternativet bör i fråga om ämnesutbildningenomfatta tre ämnen om vart och ett 40 poäng. Lärarutbildning skall enligt högskolelagen bygga påvetenskaplig grund. Därmed menas i första hand ämnesmässig vetenskaplighet. Omgrundutbildningen av lärare fär en sådan omfattning i de olika ämnena att detblir möjligt att hos blivande lärare skapa intresse för ämnesteoretiskforskning, bör innehållet i skolans lärostoff kunna hållas aktuellt genom attlärarna härigenom har blivit intresserade av utvecklingen inom ämnena. Vidareär goda ämneskunskaper en nödvändig förutsättning för att öka de elevaktivaarbetsformerna inom . I övrigt hänvisar utskottet till vad som anförts ireservation 2 i utbildningsutskottets betänkande 1984/85: 31.