bet · G901UbU31 · 1985-12-31 00:00:00 — om vissa för forskning och forskarutbildning gemensammafrågor 1 detta betänkande behandlar utskottet vissa för forskningoch forskarutbildning gemensamma frågor som tagits upp i motioner samt förslagsom regeringen förelagt i proposition 1985/86:100 bil. 10 ()under punkt D 15. Forskningsanknytning av grundläggande högskoleutbildningsamt konstnärligt utvecklingsarbete jämte motion. Vissa för forskningen gemensamma frågor m. m. 1985/86:Ub702 av m. fl. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagenuttalar sig för ökad forskning om lönenivå och lönesystem och deras inverkanpä livsbetingelser och livslängd för arbetarna, 2. att riksdagenuttalar sig för ökad forskning om klassamarbetets effekter påfackföreningsrörelsens möjligheter att hävda sina medlemmars intressen, 3. att riksdagenuttalar sig för ökad forskning kring möjligheterna till förbättring avarbetsmiljön i tider av stor arbetslöshet och ekonomisk stagnation, 4. att riksdagenuttalar sig för ökad forskning om den nödvändiga framtida arbetstiden irelation till industriproduktionens och den offentliga sektorns utveckling, 5. att riksdagenuttalar sig för ökad forskning om klassamarbetsideolo-gins långsiktiga effekterpå arbetarklassens klassmedvetenhet, 6. att riksdagenuttalar sig för ökad forskning om maktkoncentrationens och monopoliseringenseffekter vad gäller sysselsättningssituationen, den industriella strukturen ochden inhemska marknaden, 7. att riksdagenuttalar sig för ökad forskning om multinationalisering-ens hämmande effekter päden politiska beslutsprocessen i och effekter pä fackets roll,verksamhet och framtida utveckling, 8. att riksdagenuttalar sig för ökad forskning om invandrarnas situation på arbetsmarknaden ienlighet med vad som anförts i motionen, 9. att riksdagenuttalar sig för ökad forskning för att kartlägga det dialektiska sambandetmellan produktionens utformning och utveckling ä ena 1 1985/86. sidan ochde dominerande värderingar eller samhällets ideologiska över- UbU1985/86:31 byggnad ä den andra, i enlighet med vad som anförts i motionen. 1985/86:Ub703 av () och HåkanStrömberg (s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att göra till ett Forskningens är. 1985/86:Ub705av () vari yrkas attriksdagen som sin mening uttalar vad som i motionen anförts om en förstärkning avden inomveten-skapligt motiverade forskningen och att speciella hänsyn tas tillatt förstärka högskolan i och i . 1985/86:Ub713 av Per m. fl. (m) vari yrkas 1. att hos regeringen hemställer om ett programför att förbätt ra forskarrekryteringen i enlighet med vad som i motionen anförts, 2. att beslutar att ändra behörighetskraven förforskarutbild ning i enlighet med vad som i motionen anförts. 1985/86;Ub7l4av m. fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omdet grundläggande för inriktningen av svensk forskningspolitik. 1985/86:Ub7l5 av m. fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionenom forskningsråden. 1985/86:Ub734 av () och (m) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna att vidåterbesättande av professurer skall undvikas att genom programskrivning alltförsnävt styra tjänsternas innehåll. 1985/86:Ub802 av m. fl. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om engranskning av förhällandet mellan högskola och näringsliv i syfte att tryggahögskolans och forskningens oberoende och integritet i förhållande tillprivata vinstintressen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovetav en särskild beskattning av näringslivet för att ställa ökade medel tillhögskolans förfogande. 1985/86:Ub807 av m. fl. (fp) vari såvinnu är i fräga yrkas 5. att beslutar att under anslaget D 1.Universitets- och högskoleämbetet anslå . utöver vad regeringenhar föreslagit för att underlätta för svenska forskare alt delta iinternationella forskningssymposier samt inbjuda utländska forskare tillSverige, 7. att beslutar att hos regeringen begära eninventering av de svårigheter som möter svensk forskning vidinternationell forskningsverksamhet, 18. att beslutar att hos regeringen begäraförslag om ett pro gram för en överföring av resurser för sektorsforskning till grundforskning i enlighet med vad som i motionen anförts. l985/86:Ub808av m. fl. (m) vari - såvin nu är i fräga - UbU 1985/86:31yrkas 8. att hos regeringen begär förslag tillöverföring av sektorsforskningsmedel till högskolan samt i anslutning härtillförslag om avskaffande av vissa sektorsorgan. 1985/86:Ub812 av m. fl. (c) vari såvin nuär i fräga yrkas 21. att hos regeringenhemställer om förslag för att förbättra de ekonomiska villkoren fördoktorander, 22. att som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts i motionen om arbetsvillkoren för lärareoch forskare vid högskolan, 23. att som sin mening gerregeringen till känna vad som anges i motionen angående licentiatexamen. 1985/86:Ub820 av Per m. fl. (m) vari såvitt nu äri fråga yrkas 4. att beslutar inrätta ett tekniskt-vetenskapligtforskningsråd i enlighet med vad som i motionen anförts och till detta beslutaranslå 70 milj. kr. 1985/86:Ub838 av Per m. fl. (m) vari såvitt nu äri fräga yrkas 34. att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts om fördelning av medel ur den s. k. rörliga resursen förforskning. beslutade är 1982 resp. är 1984 om riktlinjerför forskningspolitiken (prop. 1981/82:106, UbU1981/82:37, rskr. 1981/82:397 samt prop. 1983/84:107, UbU 1983/84:28, rskr.1983/ 84:401). Följande områden skall enligt dessa beslut prioriteras, nämligen o forskning som är en förutsättningför den starka nationella satsningen pä teknisk utveckling och sådan forskningsom är en konsekvens av denna satsning, o forskning som avser viktigaproblem inom social- och hälsovårdsområdet, o forskning som kan belysaekologiska samband och de faktorer som förändrar dessa, o insatser för en allmän volym- ochkompetenshöjning inom det samhällsvetenskapliga och humanistiska området, o forskning som avser denoffentliga sektorn och dess styrning, ekonomi och förändring o forskning som avser kulturyttringar och kulturfrågor iövrigt med strävan efter samlade större forskningssatsningar, o forskning somavser livsmedelsområdet och 1 * 1985/86. Nästaforskningsproposition är planerad att läggas fram för vå- UbU1985/86:31 ren 1987. I årets budgetproposiKion redovisas att regeringen som ettled i förberedelsearbetet givit vissa uppdrag till universitets- och högskoleämbetet(UHÄ) och andra myndigheter (prop. 1985/86:100, bil. 10 s. 291-292). I ett antal motioner tas upp frågor som rör olikaprinciper för forskningspolitiken, t. ex. prioritering av vissa områden,samverkan med näringslivet, sektorsforskning, forskarutbildning ochforskarrekrytering m. m. 1 motion 1985/86:Ub702 (vpk) hemställsatt skalluttala sig för ökad forskning inom en rad områden med anknytning tillförhållandena pä arbetsmarknaden och till det p(3litiska livet i landet. Dessaspecificerade önskemål om prioritering av forskningsområden gäller bl. a.forskning om lönesystemet, fackföreningsrörelsen, arbetsmiljön, arbetslöshet,industriproduktionens och den offentliga sektorns utveckling, maktkoncentrationenoch multinationella företags inflytande, den politiska beslutsprocessen,invandrarnas situation, m. m. 1 motion 1985/86:Ub802 (vpk) yrkande 1 hemställsom en granskning av samverkan mellan högskolan och nä-ringsliveti syfte atttrygga högskolans och forskningens oberoende och integritet. Enligt motionenbör en särskild skatt på näringslivet tas ut i syfte att kunna ställa ökademedel till högskolans förfogande (yrkande 2). Som redovisats har i samband med besluten omforskningspo-lifiken (senast prop. 1983/84:107, UbU 1983/84:28, rskr.l983/84:401)god-känt att vissa forskningsområden har prioritet . styr inriktningen av forskning även idet årliga budgetarbetet, t. ex. genom bemyndiganden att inrätta ordinarietjänster som professor. gör emellertid inte uttalanden av dendetalje-ringsgrad som yrkas i motion 1985/86:Ub702. Forskning om förhållandenapä arbetsmarknaden och om den politiska beslutsprocessen stöds med medel underanslagen till fakulteterna och forskningsråden under utbildningsdepartementetsområde samt till sektorsforskning inom ocharbetsmarknadsdepartementets områden. Betydande belopp tillsamhällsvetenskaplig forskning utgår även frän jubileumsfond.Utskottet anser inte att bör göra uttalanden av den art som yrkas imotion l985/86:Ub702 varför bör avslå motionen. har vid flera fidigare tillfällen haft attbehandla frågor om högskoleforskningens förhållande till näringslivet. 1samband med den senaste forskningspropositionen (UbU 1983/84:28 s.36 38) instämde utskottet med vad som anförts i propositionen om betydelsenav samverkan mellan högskolans forskning och det svenska näringslivet. Högskolanborde utöver sin uppgift att utföra den inomvetenskapligt motiveradeforskningen även i viss mån tillgodose industrins behov av långsiktigkunskapsuppbyggnad och industriell forskning. Utskottet uttalade också att detär oavvisligen nödvändigt att negativa effekter på högskolans centrala ochlångsiktiga uppgifter beträffande den inomvetenskapligt motiverade forskningenundviks. Det ankommer ytterst pä berörda lokala högskolemyndigheter att svaraför de avvägningar som erfordras för att en rimlig balans mellan högskolansuppgifter skall kunna uppnäs. dehittillsvarande samverkansformerna mellan högskolan och näringslivet . skallgöras inför nästa forskningsproposition är 1987. anledningatt i viss män även behandla dessa frågor tidigare under inneva- UbU 1985/86:31rande i samband med regeringens förslag om uppdragsutbildning (UbU1985/86:5) och om högskoleforskares rätt att inneha bisysslor (UbU 1985/86:7).Utskottet anförde i det sistnämnda betänkandet att det ankommer pä berördahögskolemyndigheter att verka för att bisysslor fär en sådan karaktär,utformning och omfattning att de inte medför men för verksamheten inomhögskolan. Ytterst vilar ansvaret för detta pä högskolestyrelsen. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion l985/86:Ub802. I tre motioner tas upp frågan om överföring av medelavsedda för sektorsforskning till högskolan i syfte att förstärka de fastaresurserna för forskning, främst grundforskning inom högskolan. I motionerna1985/ 86:Ub807 (fp) yrkande 18 och 1985/86:Ub808 (m) yrkande 8 begärs attregeringen lägger fram ett program för hur denna överföring skall genomföras.1 den senare motionen yrkas även att detta program skall åtföljas av förslag omavskaffande av vissa sektorsorgan. Enligt motion 1985/ 86:Ub705 (fp) bör vidöverföringen av resurser frän sektorsforskningen till högskolan speciellahänsyn tas till behoven av att förstärka forskningen vid i högskolan i . Utskottet har behandlat motionsyrkanden om överföring avresurser frän sektorsforskningen till högskolan vid varje under desenaste fem åren. Vid /85 (UbU 1984/85:32 s.9-10) anfördeutskottet bl. a. att utskottet delade motionärernas uppfattning sä långt attdet föreligger ett behov av att stärka den grundläggande och långsiktigaforskningen inom högskolan i förhällande till kortsiktigt inriktadsektorsforskning. Ett sätt att tillgodose detta behov är att öka de resursersom gär direkt till högskolan och forskningsråden. Utskottet erinrar om atthuvuddelen av de nytillkommande resurser som föreslogs iforskningspropositionen vid /84 avsåg grundläggande forskninginom utbildnings- och jordbruksdepartementens områden. Vidare angavs ipropositionen att någon besparing enligt huvudförslaget inte skulle göras förbudgetåren 1984/85 1986/87. Utskottet konstaterade vid föregående riksmöteatt ett annat sätt att förändra balansen mellan den grundläggande forskningeninom högskolan och sektorsforskningen är att föra över medel från denna tillhögskolan. Detta är en komplicerad process som kräver tid. Den del avsektorsorganens verksamhet som avser utvecklings- och utredningsarbete bör däremotbedrivas inom berörda myndigheter i nära kontakt med högskoleforskare snarareän inom högskolan. I forskningspropositionen är 1984 konstaterades attsektorsorganens ansvar för den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden varierar ochatt överläggningar bör tas upp med sektorsorganen om en ökning av detta ansvar.Resultaten av dessa överläggningar kommer att redovisas iforskningspropositionen . Dä endast återstår till dess att nästaforskningsproposition föreläggs anser utskottet att intenu bör göra något uttalande i fräga om sektorsforskningen, varför motionerna1985/86;Ub807 yrkande 18 och l985/86:Ub808 yrkande 8 bör avslås av riksdagen.Utskottet anser även att frågan om fördelning av eventuellt nytillkommande rersursermellan universiteten och högskolorna bör ses i detta större sammanhang, varföräven motion 1985/86;Ub705 bör avslås. 1 tremotioner tas upp frågor som gäller forskningens kvalitet och frågor UbU1985/86:31 som har betydelse för rekryteringen av forskare, nämligen1985/86:Ub713 . (m), 1985/86:Ub714 (s) och 1985/86:Ub8I2 (c) yrkandena 21, 22och 23. I samtliga tre motioner betonas vikten av att de forskarstuderande färbättre ekonomiska förhållanden. Motionärerna anser att den nu förhärskandestudiefinansieringen genom utbildningsbidrag mäste ersättas meddoktorandtjänster. Enligt motion 1985/86:Ub714 kan kostnaderna för dettauppskattas till ca 200 milj. kr. Motionärerna anser också att forskarutbildningenmäste förstärkas genom förbättringar av undervisningen, metod- ochteknikträningen samt handledningen. Även arbetsmiljön för forskarstuderande,forskare och lärare måste uppmärksammas, t. ex. tillgången till arbetsrum,utrustning och goda bibliotek. Rekryteringen till forskarutbildning påverkasäven av vad de studerande kan vänta sig efter studierna. Därför ansermotionärerna att uppmärksamhet mäste ägnas ät forskarutbildningens meritvärde,lönesättningen för forskare och tillgängen på tjänster, bl. a. meriteringstjänster.Även urvalet till forskarutbildning tas upp. I motion 1985/86:Ub713 hemställsom skärpta behörighetskrav för forskarstudier. Enligt motion l985/86:Ub714 bördet på ett tidigt stadium av forskarutbildningen prövas om den studerande har förutsättningarför fortsatta studier. I denna motion stryks också under vikten av att flerkvinnliga studerande rekryteras till områden där de ännu är fä. I motion 1985/86: Ub713 yrkas an graderade betyg i doktorsexamen skall införas. Den lågaexaminationsfrekvensen inom vissa områden uppmärksammas i motion 1985/86:Ub812.Motionärerna anser att införande av en mera allmän form av licentiatexamenskulle medföra att flera forskarstuderande avslutar sina studier med en examen.UHÄ bör därför fä i uppdrag att lägga fram förslag i frågan. Utskottetvill med anledning av motionerna anföra följande. Frågor om forskningens kvalitet och om rekrytering tillforskarutbildning har behandlats av utskottet vid upprepade tillfällen undergångna riksmöten, senast i betänkande UbU 1984/85:32. godkände därvidatt doktorandtjänster kan inrättas reguljärt vid högskoleenhet. Utskottetbetraktade den föreslagna åtgärden som ett viktigt steg i riktning mot ettsystem där studiefinansieringen i huvudsak sker med hjälp av doktorandtjänster.Detta kräver emellertid en ökad medelstilldelning förstudiefinansieringen inomforskarutbildningen. Med hänsyn till det statsfinansiella läget är det intemöjligt att tillmötesgå kravet i motion l985/86:Ub7l4 om en mycket snabb omvandlingav utbildningsbidragen till doktorandtjänster. Utskottet återkommer i ensenare betänkande (UbU 1985/86:32) till frågan om en förstärkning avstudiefinansieringen inom forskarutbildningen för /87. Som ett led i förberedelserna införforskningspropositionen har regeringen uppdragit åt UHÄ att göra en samlad översyn av problemen inom forskarutbildningen. UHÄ skall senast den redovisa sina förslag till förbättringar. Översynen skall in riktas pä frågor som rör rekrytering och antagning, bl. a. i vilken utsträck ning en bedömning gjorts av de sökandes förmåga att genomföra utbildningen, frågor som rör planering och genomförande av studierna, 6 bl.a.handledning, handledarutbildning och jämställdhetsproblem, samt UbU1985/86:31 frågor om etappavgångar ur forskarutbildningen och meritvärdet avforskarutbildningen. Översynen kommer således att avse sä gott som alla de delfrågorsom tagits upp i de tre nu aktuella motionerna. Forskarutbildning skall anordnas i etapper om det ärändamålsenligt och möjligt. Etapperna bör enligt beslut vidriksmötet /79 (UbU 1978/79:44, rskr. 1978/79:391) dels utgöra naturiiga avslutademoment inom forskarutbildningen, dels ge en utbildning som svarar mot ettarbetsmarknadsbehov. UHÄ har meddelat bestämmelser om etappavgångar (licentiatexamen).I uppdraget till UHÄ att göra en översyn av forskarutbildningen ingår attredovisa och sammanfatta de erfarenheter som finns av tillämpningen avbestämmelserna om etappavgångar. Utskottet anser att en förstärkning avforskarutbildningens meritvärde mäste anses vara till fördel frän samhälletssynpunkt. Utskottet har redan i tidigare sammanhang uttryckt att en mycketviktig förutsättning för rekrytering av forskarstuderande är att de efterforskarutbildningen har tillgång till arbetsuppgifter även utanför högskolandär forskarutbildningen värdesätts och kommer till nytta. Vid /84hade inget att erinra mot att fullgjord forskarutbildning färtillgodoräknas med fyra är när det gäller befordringsgrunden förtjänst vidtillsättning av statligt reglerade tjänster (prop. 1983/84:107, UbU 1983/84:28,rskr. 1983/84:401). Vidare har regeringen genom beslut den 24 oktober 1985uppdragit åt att informera myndigheterna om betydelsenav forskarutbildning och annan forskarerfarenhet vid värderingen avskickligheten inför tillsättning av statligt reglerade tjänster. I uppdragettill U HÄ att göra en översyn av problemen inom forskarutbildningen ingår ävenfrågan om meritvärdet av forskarutbildning. UHÄ skall kartlägga och sökautvärdera vilken betydelse en genomgängen forskarutbildning har haft vid tillsättningav tjänster inom olika samhällssektorer under senare är. Med hänvisning till dels det uppdrag beträffandeforskarutbildning som UHÄ skall redovisa , dels vad utskottet iövrigt har anfört anser utskottet att bör avslå motionernal985/86:Ub713, 1985/ 86:Ub714 och 1985/86:Ub812 yrkandena 21, 22 och 23. I samband med beslutet om en ny arbets- ochtjänsteorganisation för lärare i högskolan fr. o. m.den 1 juli 1986 godkänderiksdagen att det skall finnas en rörlig resurs förforskningvid varje fakultetoch högskoleregion (prop. 1984/ 85:57, UbU 1984/85:9, rskr. 1984/85:115).Resursen skall användas fill aU bereda vetenskapligt kompetenta innehavare avlärartjänster tid för forskning. 1 årets budgetproposition (bil. 10, s. 292) anför föredragandestatsrådet att det ännu saknas underlag för en bedömning av hur de resurser somi dag anvisas för högskolelektorers m. fl. forskning skall kunna fördelasmellan fakulteter och högskoleenheter/regioner. Därför beräknas medel även förnästa budgetär för detta ändamål under en särskild post under anslaget Vissasärskilda utgifter för forskningsändamål. Statsrådet räknar med att inför 1987ärs forskningsproposition återkomma beträffande en fördelning av dessamedel pä fakulteter och högskoleenheter/regioner. Statsrådet är ., inteheller beredd att inför /87 centralt "öronmärka" énviss del avvarje fakultetsanslag som en rörlig resurs för sådan forskning som i UbU1985/86:3 1 dag utförs av forskarassistenter och docenter. 1 motion l985/86:Ub838 (m) tittrycks med anledning avbudgetpropositionen farhågor för att den rörliga resursen för forskning, somär av begränsad omfattning, fördelas pä alltför många av universitetslärarna.1 stället bör medlen fördelas sä att de mest kompetenta sökandena efternoggrann vetenskaplig prövning får möjlighet att odelat ägnasig ät forskning (yrkande 34). Utskottetanförde vid behandlingen av proposition 1984/85:57 följande. Utskottet delar föredragande statsrådets upfattning attdet är viktigt att man i det nya systemet söker bevara fördelarna med denuvarande docenttjänsternas funktion. Dessa tjänster har gjort det möjligt förde mest kvalificerade forskarna att koncentrera sig pä forskning under fleraår i följd. Även i det nya systemet bör självfallet enligt utskottettjänster utlysas i vilka forskning är den huvudsakliga arbetsuppgiften för enperiod omfattande tre eller . Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att berördamedel inte splittras genom att fördelas i alltför smä poster. I enlighet medvad som anförs i propositionen bör medel för forskning endast i undantagsfallanvisas i mindre omfattning än att de täcker minst halvtidstjänstgöring underett par läsår. Självklart skall endasi vetenskapligt kompetenta högskolelektoreroch högskoleadjunkter med doktorsexamen eller motsvarande kompetens, vilkaförväntas göra kvalificerade forskningsinsatser, kunna komma i fräga förerhållande av medel för tid för forskning. Utskottet utgår frän att medlen fördelas efter enbedömning av den vetenskapliga kapaciteten hos varje enskild sökande och integenom någon form av proportionell fördelning. Med det anförda föreslärutskottet att avslär motion 1985/86:Ub838 yrkande 34. Enligt motion 1985/86:Ub734 (m) bör tjänster som professorinte styras alltför snävt genom programskrivning vid återbesättande avtfänsterna. Den differentiering som kan behövas inom ett ämnesområde bör istället ske när mellantjänster inrättas och tillsätts. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det inommänga områden, särskilt där tjänsterna som professor är få, är viktigt attbenämning och, i den mån det förekommer, ämnesbeskrivning anger att innehavarenav tjänsten skall ha bredd och överblick. Utskottet har inhämtat att principernaför ämnesbeskrivning av ordinarie och extra ordinarie tjänster som professoraktualiserats av UHÄ i en skrivelse till universitet ochhögskolor med fasta forskningsresurser. I skrivelsen betonar UHÄ attämnesbeskrivningar inte får ändra tjänstens ämnesinnehåll. Vidare anser UHÄ bör vara restriktiv i fräga om användningen av ämnesbeskrivningar. Någotuttalande i frågan frän sida anser utskottet inte nödvändigt, varförmotion 1985/86:Ub734 bör avslås av . Särskilda medel bör enligt motion 1985/86:Ub807 (fp)yrkande 5 avsättas för att underlätta för svenska forskare att delta i internationella forsknings symposier och för svenska universitet att stå som värdar för utländska fors kare. En ökad forskningssamverkan med andra länder behövs av flera olika skäl. Det är enligt motionärernas mening inte enbart resursbrist som försvå- ° rar internationellsamverkan inom forskningen. Även andra faktorer, säsom UbU 1985/86:31beskattningsregler, motverkar internationaliseringen. Därför bör enligt yrkande7 i motionen en inventering göras av de svårigheter som möter svenskforskning vid internationell forskningsverksamhet. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är avstort intresse för svensk forskning att kontakter med andra länder kanvidmakthållas och stimuleras. Utskottet erinrar om att särskilda medel förforskarutbytet mellan och andra länder anvisas under anslaget Vissasärskilda utgifter för forskningsändamål. Innevarande budgetår finns 4 730 000kr. I budgetpropositionen föresläs en ökning med 331 000 kr.Medlen disponeras av och används till stipendier till ungaforskare och forskarstuderande för vistelser utomlands och i mindre utsträckningtill gästforskare från utlandet för vistelser i . Utskottet, som intefinner det påkallat att nu föreslå att därutöver anvisa extra medelför internationalisering inom forskningen, hemställer att avsläryrkande 5 i motion 1985/86:Ub807. Som föredragande statsrådet anför ibudgetpropositionens inledande avsnitt beträffande forskning och forskarutbildninginotn högskolan (s. 293 294) bör ansvariga organ inom berörda högskolor finnaformer för att stödja sådan verksamhet inom ramen för de resurser som står tillderas förfogande.