bet · G901TU14 · 1985-12-31 00:00:00 — 412) gäller att en förnyelse av tonnageti den mindre skeppsfarten skall främjas genom statliga insatser inom ramen fören övergripande målsättning att trygga sjöfartsnäringens långsiktigakonkurrenskraft. För statens mindre skeppsfarten innebarriksdagens beslut möjlighet att lämna lån på fördelaktigare villkor än tidigareoch en ökning av utlåningskapaciteten. Sålunda höjdes säkerhetsgränsen för statligalån frän till av fartygets uppskattade värde. Vidare förlängdes dentillåtna amorteringstiden på de lån som nämnden beviljar frän 12 till 15 är. 1beslutet fastslogs också att ett lån skulle vara slutbetalt senast när fartygetuppnått en ålder av 15 är. En högre åldersgräns än sä ansågs ej förenlig medlångivningens syfte att medverka till en förnyelse av den mindre skeppsfartenstonnage. Genom en ändring (1983:387) i förordningen (1971:324) omlån till den mindre skeppsfarten, som trädde i kraft , kan docklänenämnden om särskilda skäl föreligger medge att län skall vara slutbetaltsenast när fartyget uppnätt 20 ärs ålder (prop. 1982/83:100 bil. 8, s. 104-106,, rskr. Föredraganden aviserar i propositionen att han eftersamråd med chefen för industridepartementet kommer att undersöka möjligheternaatt finansiera utlåningen till den mindre skeppsfarten via Svenskaskeppshypoteks-kassan. För nästa budgetår räknar föredraganden med att nämndensufiåning skall kunna rymmas inom den behållning som finns pä anslaget förinnevarande budgetär, ca 75 milj. kr. I propositionen föreslås mot den bakgrundenett anslag på . för nästa budgetär. Utskottet har ingen erinran mot anslagsberäkningen ochtillstyrker förslaget till medelsanvisning. Enligt motion T332 (c) bör tiden för slutbetalning av lånfrån mindre skeppsfarten förlängas sä att ett fartygnormalt inte behöver vara slutbetalt förrän det uppnått . Motionärernas önskemål tillgodoses enligt utskottetsmening genom att länenämnden numera efter prövning frän fall till fall kanmedge att län skall vara slutbetalt senast när fartyget uppnått ålder.Nämnden har också enligt vad utskottet erfarit tillämpat denna undantagsregeli ett flertal fall. En sådan generellt gällande utsträckning av åldersgränsensom motionärerna förordar kan utskottet dock ej tillstyrka, varför yrkandet häromavstyrks. I motion T332 (c) framhålls också att statliga lån förfartyg som är äldre än inte kan beviljas enligt gällande regler.Åldersgränsen bör enligt motionärerna utsträckas till . Utskottet vill inte utesluta att en utsträckning avnuvarande åldersgräns i vissa fall kan vara motiverad. En längre utsträckning av åldersgränsen än frän nu gällande till högst bör dock enligt utskottet ej kunna komma i fräga. Motionsyrkandet avstyrks följaktligen. 1. att riksdagentill Lån tiU den mindre skeppsfarten för /87 anvisar ettreservationsanslag pä , 2. beträffandetiden för slutbetalning av lån från mindre skeppsfarten attriksdagen avslär motion 1985/86:T332 (c) yrkande 3, 3. beträffande statliga lån för fartyg som äräldre än att avslår motion I985/86;T332 (c) yrkande 4. Stöd till svenska rederier Regeringen har under punkt E 10. (s. 114) föreslagitriksdagen att till Stöd till svenska rederier för /87 anvisa ettförslagsanslag på . I motion 1985/86:T414 av m. fl. (m) yrkas,såvitt nu är i fräga (yrkande 12) att avslår regeringens förslag tillStöd till svenska rederier. beslutade om vissa sjöfartspolitiskafrågor (prop. 1981/82:217,TU37, rskr. Beslutet innebär bl. a.eUfidsbegränsat ekonomiskt stöd till svenska rederier. Enligt beslutet skullestödet utbetalas med början . beslöt (prop. 1982/ 83:25 bil. 3, , rskr. 115) att tidigarelägga stödet tillkustsjöfartsfartyg. Sedan stödet beslutades har t. o. m. milj. kr. utbetalats, varav 366 milj. kr. 1 motion T414 (m) yrkas liksom vid de föregåendetillfällen dä utskottet behandlat ifrågavarande ekonomiska stöd att riksdagenavslår regeringens förslag. Utskottet har inte frångått sin uppfattning att statligainsatser övergångsvis krävs för att förhindra en fortsattdecimering av den svenska handelsflottan och för att långsiktigt understödjaframtidsinriktade investeringar i branschen. Är 1985 utgjorde det sistakvalifikationsåret för rederistöd. Utskottet, som inte har någon invändningmot anslagsberäkningen, tillstyrker sålunda regeringens förslag och avstyrkermotionsyrkandet. att med bifall fill regeringens förslag och medavslag pä mofion 1985/86;T414(m) yrkande 12 fill StödtiUsvenska /87 anvisar ett förslagsanslag på . Regeringen föreslär under avsnittet Särskilda frågor (s.200) att godkänner vad som i propositionen anförs om nedskrivning avstatskapitalet. Av propositionen framgår aft i en skrivelsetill regeringen begärt ett bemyndigande att fä skriva nedstatskapitalet med 1,8 milj. kr. Yrkandet hänför sig till det förhållandet attanläggningstillgångarnas anskaffningsvärde och ackumulerade planenligaavskrivningar i bokföringen inte överensstämmer med tillgängsregistretsuppgifter. Den redovisade avvikelsen är av äldre datum ochsammanhänger med att en särskild kapitalfond inrättades för är1966. Av propositionen framgår att tillgängsregisfret numera är omlagt tillett modernt ADB-system. 1 samband med systemomläggningen har endetaljgranskning skett av posterna i registret. Vidare framhålls att verketsrapporterings- och av-stämningsrutiner förbättrats. Föredraganden ansluter sig till sjöfartsverketsuppfattning att den lämpligaste åtgärden för att rätta till den konstateradedifferensen på 1,8 milj. kr. är att justera de bokförda värdena i huvudboken. Ipropositionen föreslås att godkännande inhämtas för att bemyndigasjöfartsverket att i samband med bokslut för /86 få skriva nedstatskapitalet med 1,8 milj. kr. Utskottet har inte någon erinran mot regeringens förslagoch hemställer följaktligen att godkänner vad som i propositionen anförs omnedskrivning av statskapital. Regeringen föreslår under avsnittet Särskilda frågor (s.200) att godkänner att reparationsfonden för ifortsättningen fär förvaltas och disponeras av och Jäders BrukAB och att regeringen får bestämma villkoren härför. I enlighet med beslut av Rikets Ständer vid finns en reparationsfond avsatt för . Av propositionen framgår att fonden, som per uppgick till kr. 425 918:33, förvaltas av . Genom räntemedel uppkommen behållning får en dast användas för vissa större oundvikliga reparationer och arbeten. fartsverket prövar om sådant ändamål är för handen. har efter samråd med hemställt om medgi- TU1985/86:14 vande att självständigt fä förvalta och disponera fonden. Föredraganden anser att bolaget i fortsättningen bör fäförvalta fonden och disponera densamma för sädana större reparationsarbeten sominte kan anses böra ingå i det normala årliga underhållsarbetet. Utskottet, som inte har någonerinran mot regeringens förslag, hemställer att godkänner attreparationsfonden för i fortsättningen får förvaltas ochdisponeras av och och att regeringen får bestämmavillkoren härför. Närvarande: (), (), OlleÖstrand (s), (), (), Per Stenmarck (m), RuneJohansson (s), (), (), (), SvenHenricsson (vpk), (), (), () och (). Punkt 1 Anslagen till verksamhet beträffande omfattningen av sjöfartens betalningsansvarför den statliga isbrytningen (mom. 2) och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "yrkande 1" bortersättas med text av följande lydelse: Utskottet anser i likhet med motionärerna att den statligaisbrytningen av både principiella och regionalpolitiska skäl i huvudsak även ifortsättningen bör undantas från sjöfartens betalningsansvar. Med hänvisning till det anförda finner utskottet att denav motionärerna förordade omfattningen av betalningsansvaret innebär en rimligfördelning mellan staten och handelssjöfarten. Utskottet tillstyrker sålundamotion T332 (c) yrkande I och avstyrker regeringens förslag såvitt nu är ifråga. nu har anfört bör av ges regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande omfattningen av sjöfartens betalningsansvarför den statliga isbrytningen attriksdagen med bifall till motion 1985/86;T332 (c) yrkande I och med avslag pä de i propositionen förordade förändringarna av sjö fartens betalningsansvar i denna del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, 23 Punkt1 Anslagen till verksamhet /86:14 beträffande sjöfartspolitiskt program (mom. 18) (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 11 som börjarmed "fastställde" och slutar med "motionsyrkandetavstyrks" bort ersättas med text av följande lydelse; Även utskottet finner det angeläget att ettsjöfartspolitiskt program i enlighet med de i motionen angivna riktlinjernautarbetas. Programmet bör även omfatta samhälleligt ägande av fartygen och ökatinflytande för de anställda inom sjöfarten. Utskottet tillstyrker sålundamotionsyrkandet. nu har anfört bör av ges regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under18 bort ha följande lydelse: 18. beträffande sjöfartspolitiskt program attriksdagen med bifall till motion 1985/86:T366 (vpk) yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, Punkt 1 Anslagen till verksamhet beträffande Iransocean traflk ochkustsjöfart (mom. 19) (vpk) anser deb att det stycke i utskottets yttrande pä s. 11 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "denna del" bortersättas med text av följande lydelse: Även utskottet finner det angeläget mot bakgrund avaktuella planer pä fasta kontinentförbindelser, att ett förslag till plan föratt bevara och utveckla trafik och kustsjöfart utarbetas, somframhålls i motio-" nen. Utskottet tillstyrker följaktligenmotionsyrkandet. nu har anfört bör av ges regeringen till känna. debatt utskottets hemställan under19 bort ha följande lydelse: 19. beträffande trafik och kustsjöfartatt med bifall till motion 1985/86:T260 (vpk) yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört. Punkt 1 Anslagen till verksamhet beträffande ett statligt rederi (mom. 20) (vpk) anser delsatt det stycke i utskottets yttrande pä s. 11 sombörjar med "Utskottet, som" och slutar med "avstyrksdärför" bort ersättas med text av följande lydelse: Utskottet finner det naturligt att ett samhälleligt ägandeav handelsflot tan utövas inom ramen för ett statligt rederi. Ett sådant bör även bedriva leasingverksamhet med svenskregistrerade fartyg. Leasing bör också kunna ske till andra än redare, t. ex. sjöfolkskooperativ, lastägare m. fl. kunnandefinns hos de existerande rederierna. Den statliga TU1985/86:14 leasingverksamheten bör knyta detta kunnande till den egnarederiorganisationen. Härigenom kan leasingverksamheten aktivt bidra till denstatliga rederiverksamhetens utveckling. Utskottet tillstyrker sålundamotionsyrkandet. nu anfört bör av ges regeringen till känna. dets att utskottets hemställanunder 20 bort ha följande lydelse: 20. beträffande ett statligt rederi attriksdagen med bifall fill motion 1985/86:T366 (vpk) yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet härom anfört. Punkt 1 Anslagen till verksamhet beträffande kust- och inrikessjöfarten (mom. 21) (vpk) anser delsattden mening i utskottets yttrande pä s. 12 sombörjar med "Av utskottets" och slutar med "fråga avstyrks"bort ersättas med text av följande lydelse: En ändring av transportmönstret frän landtransporter tillkust- och inrikessjöfart i större omfattning än framstår enligtutskottets mening som angelägen. Sådan sjöfart bör vidare bedrivas inom ramenför en statlig rederiverksamhet. Utskottet tillstyrker följaktligenmotionsyrkandet. nu har anfört bör av ges regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under21 bort ha följande lydelse: 21. beträffande kust-och inrikessjöfarten auriksdagen med bifall till motion 1985/86:T366 (vpk) yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, Punkt 1 Anslagen till verksamhet beträffande sjöfartsekonomisk forskning (mom. 22) (vpk) anser debatt det stycke i utskottets yttrande på s. 12 sombörjar med "De insatser" och slutar med "avstyrksmotionsyrkandet" bort ersättas med text av följande lydelse: Enligt utskottets mening har den ekonomiskasjöfartsforskningen tilldelats alltför knappa resurser. Det är därförangeläget att dessa fär en kraftig ökning. Den intensifierade forskningenbör bl. a. inriktas på ändrad produktionsinriktning av nuvarande flotta ochcentreras kring helhetsperspektiv på transportekonomi, dvs. undersökarelationerna mellan olika transportsystem från samhällsekonomisk synpunkt.Utskottet tillstyrker därför motionsyrkandet. nu har anfört bör av ges regeringen till känna. e/j-attutskottets hemställan under 22 bort ha följande lydelse: /86:14 22. beträffande sjöfartsekonomisk forskning att riksdagenmed bifall till motion 1985/86:T366 (vpk) yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet härom anfört. Punkt 1 Anslagen till verksamhet beträffande rederiet (mom. 23) (vpk) anser dels att den mening i utskottets yttrande på s. 12 sombörjar med "Utskottet finner" och slutar med "varförmotionsyrkandet avstyrks" bort ersättas med text av följande lydelse; För sin del finner trafikutskottet i likhet medmotionärerna det angeläget att det stafiiga rederiet inte bör ägafartyg under s. k. bekvämlighetsflagg. Zenit bör enligt utskottets meningbedriva aktiv rederiverksamhet och utgöra en grund för utveckling av statligrederiverksamhet. Utskottet tillstyrker sålunda motionsyrkandet. nu har anfört bör av ges regeringen till känna. debatt utskottets hemställan under23 bort ha följande lydelse: 23. beträffande rederiet att medbifall till motion I985/86:T366 (vpk) yrkande 5 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet härom anfört, Punkt 1 Anslagen till verksamhet beträffande utflaggning av svenskafartyg (mom. 24) (vpk) anser delsatt det stycke i utskottets yttrande pä s. 12 sombörjar med "Flagglagen tillgodoser" och slutar med "attmotionsyrkandet avstyrks" bort ersättas med text av följande lydelse; Den minskning som den svenska handelsflottan har undergåttpå senare år förklaras enligt utskottets mening av en alltför liberaltillämpning av flagglagen. Regeringen bör därför förelägga ettförslag till en reviderad flagglag som innebär att utflaggning tillbekvämlighetsflagg inte under några omständigheter medges i sådana fall däråtgärden är förknippad med ett bevarat svenskt driftsinflytande. Utskottettillstyrker sålunda motionsyrkandet. nu har anfört bör av ges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under24 bort ha följande lydelse: 24. beträffande utflaggning av svenska fartyg att med bifall till motion 1985/86:T366 (vpk) yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, 26 Punkt1 Anslagen till verksamhet TU1985/86:14 beträffande bekvämlighetsflagg (mom. 25) (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som pä s. 13 börjarmed "Utskottet, som" och på s. 14 slutar med "avstyrksmotionsyrkandena" bort ersättas med text av följande lydelse: Som utskottet i ett flertal betänkanden har framhållitutgör bekvämlighefsflaggen ett ovälkommet inslag i världssjöfarten.Olägenheterna för de ombordanställda på de bekvämlighetsflaggade fartygen ochde säkerhets-och miljörisker som dessa innebär framstår nu som så graverandeatt det inte bör komma i fråga att de tillåts anlöpa svensk hamn, såvida intede i motionen angivna förutsättningarna föreligger. Givetvis bör inte hellerstatliga och kommunala myndigheter anlita fartyg under bekvämlighetsflagg.Utskottet tillstyrker sålunda motionsyrkandena. nu har anfört bör av ges regeringen till känna. delsatt utskottefs hemställan under25 bort ha följande lydelse: 25. beträffande bekvämlighetsflagg att riksdagenmed bifall till motion 1985/86:T366 (vpk) yrkandena 8 och 9 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet härom anfört. Punkt 5 Lån till den mindre skeppsfarten beträffande tiden för slutbetalning av lån från lånenämndenför den mindre skeppsfarten (mom. 2) och (båda c) anser e/5att det stycke i utskottets yttrande på s. 20 sombörjar med "Motionärernas önskemål" och slutar med "häromavstyrks" bort ersättas med text av följande lydelse: Utskottet finner det angeläget att man i nuvarandesjöfartskonjunktur vidtar ätgärder för att underlätta för den mindreskeppsfarten att anskaffa andrahandstonnage. En ändring av amorteringsreglernapå det sätt som motionärerna föreslär synes utskottet vara en lämplig sådanåtgärd. Utskottet fillstyrker följaktligen mofionsyrkandet. nu har anfört bör av ges regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande tiden för slutbetalning av lån mindre skeppsfarten attriksdagen med bifall till motion 1985/86;T332 (c) yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet härom anfört, Punkt5 Lån till den mindre skeppsfarten /86:14 beträffandestatliga lån för fartyg som är äldre än (mom. 3) och (båda c) anser delsatt det stycke i utskottets yttrande pä s. 20 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "avstyrks följaktligen"bort ersättas med text av följande lydelse: Enligt vad utskottet erfarit har svenska redare i alltstörre omfattning börjat köpa in goda andrahandsfartyg. De som anskaffats underde senaste tre å fyra åren har ofta varit mellan tolv och femton är gamla.Sådana fartyg kan ernellertid som motionärerna framhåller inte belånas mindre skeppsfarten enligt nu gällande regler, även omfartygen är av mycket god kvalitet. Nuvarande åldersgräns bör därförenligt utskottets mening utsträckas. Den av motionärerna föreslagna högstaåldersgränsen femton är synes utskottet väl avvägd. Utskottet tillstyrkerdärför motionsyrkandet. nu har anfört bör av ges regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3. beträffande statliga lån för fartyg som är äldre än tioår att med bifall till motion 1985/86;T332 (c) yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört. Punkt 6 Stöd till svenska rederier (), (), Per Stenmarck (m),() och () anser debatt det stycke i utskottets yttrande pä s. 21 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "avstyrkermotionsyrkandet" bort ersättas med text av följande lydelse: Huvudskälet till den svenska sjöfartsnäringens svårighetertorde vara det höga kostnadsläget i . Detta är i sin tur i väsentligutsträckning ett resultat av ett alltför högt skattetryck. Skattetrycket ökarytterligare genom den typ av subventioner till näringslivet som rederistödetinnebär. Näringspolitiken bör enligt utskottets mening bedrivas med generellamedel. De effektivaste medlen är ett sänkt skaftetryck och minskade statliga utgifter.En samhällsekonomi i balans utgör den bästa grunden för en god utvecklingockså inom sjöfartsnäringen. Av det anförda följer att utskottet tillstyrkermotionsyrkandet och avstyrker regeringens förslag. debatt utskottets hemställan bort ha följande lydelse: au med bifall fill mofion 1985/86:T414 (m)yrkande 12 avslär regeringens förslag om stöd till svenska rederier.