bet · G901TU14 · 1985-12-31 00:00:00 — Statliga insatser för en fortsatt upprustning av Dalslandskanal synes kunna prövas inom ramen för det regelsystem som gäller för bidragtill beredskapsarbete. Någon särskild åtgärd frän sida torde därförinte vara erforderlig, varför motionen i fråga avstyrks. I motion T370 (vpk) begärs åtgärder frän regerijigens sidaför projektering av kanal. Motionärerna framför vidare krav på initiativtill kontakter med Mellansvenska fonden och andra kapitalplacerare för attsäkra investeringar för projektet. Utskottet har vid tidigare behandling av det s. k. , senast i det av godkända betänkandet /84:14,uttalat att byggandet av en kanal ej bör ytterligare utredas och än mindreigångsättas eller projekteras. Utskottet vidhåller denna uppfattning ochavstyrker följaktligen motionen. I motion T415 (m) begärs en översyn av gällande regler förfiskebåtar och behörighet att föra fiskefartyg. Motionären framhåller attkraven skärpts för yrkesfisket och att det föreligger storskillnad mellan vad som gäller för t. ex. fiskefartyg och för samma slag avfartyg som används av nöjessjöfarten. Enligt vad utskottet erfarit har isamarbete med representanter för och är 1983 utarbetat bemanningsföreskrifter för fiskefartyg.. I föreskrifterna ställs krav på skepparexamen förbefälhavare pä fiskefar tyg med en längd av minst 9 m och högst 12 m. Denna grupp av fartyg var tidigare oreglerad. Bestämmelsen filikom för att tillgodose sjösäkerhetsin- K tressenavseende också dessa fartyg. Vidare skärptes i den nya kungörelsen TU1985/86:14 kraven något på maskinistkompetens för fartyg med maskinstyrkor över405 kW. För att ge tillräcklig tid för anpassning till de nyabestämmelserna sattes ikraftträdandet till , vilket är tvä ärsenare än kungörelsen i övrigt. Vad gäller regler om inspektion m. m. har utskotteterfarit att eftersträvar en enhetlig tillämpning. Under senaretid har ett ökat antal olyckor med dödlig utgång inträffat med mindrefiskefartyg, vilket inneburit att uppmärksamhet pä dessafartygs sjövärdighet skärpts jämfört med tidigare. Med hänvisning till det anförda synes inte någon översynav begärt slag vara erforderlig, varför motionen avstyrks. I motion T366 (vpk) yrkas att begär attregeringen utarbetar ett sjöfartspolitiskt program med samhällsekonomisk ochsysselsättningspoli-tisk inriktning. Det bör dessutom enligt motionärernafrämja försörjningsberedskapen samt vara en del av och harmoniera med ettlångsiktigt indu-stripolitiskt program som omfattar hela den svenska industrinsutveckling. fastställde ett sjöfartspolitisktprogram (prop. 1979/80:166, , rskr. fastställdes vissakompletteringar fill programmet (prop. 1981/82:217, , rskr. Åtgärderför att anpassa och komplettera sjöfartspolitiken har sålunda vidtagits.Utskottet är väl medvetet om de ständigt ändrade förutsättningarna för densvenska sjöfarten och dess problem på en internationell konkurrensmarknad. Genomdet internationaliseringsavtal som slutits mellan sjöarbetsmarknadens parterhar emellertid svensk bemanning, ca 1 100 anställda, kunnatbibehållas även på utlandsregistrerade fartyg. Utskottet förutsätter attregeringen även fortsättningsvis följer utvecklingen och vidtar de ätgärdersom krävs för anpassningen av sjöfartspolitiken. Med hänvisning till det anförda finner utskottet intenågon åtgärd erforderlig, varför motionsyrkandet avstyrks. I motion T260 (vpk) yrkas att hos regeringenbegär förslag till en plan för bevarande och utbyggnad av trafik ochkustsjöfart. Utskottet vill med anledning av motionen erinra om att detsjöfartspolitiska program som beslutade om ocksåomfattar trafik och kustsjöfart. Någon särskild åtgärd fränriksdagens sida synes därför inte erforderlig, varför motionen avstyrks i dennadel. 1 motion T366 (vpk) yrkas också att hosregeringen hemställer om åtgärder för inrättande av ett statligt rederi Utskottet, som tidigare ett flertal gånger har behandlatdenna fråga, senast i /85:12, anser att något behov av att nuytterligare utöka det statliga engagemanget inom rederinäringen inteföreligger. Motionsyrkandet avstyrks därför. I motion T366 (vpk) yrkas vidare att hosregeringen hemställer om förslag syftande till att utveckla kust- och inrikessjöfarten med statlig rederiverksamhet. Av utskottets ställningstagande till frågan om inrättandetav ett statligt /86:14 rederi följer att även det motionsyrkande somnu är i fråga avstyrks. I motion T366 (vpk) framhålls vidare att medel bör anvisasför forskning som inte enbart inriktas på sjöfartsteknikens utveckling. sjöfartspolitiska beslut är 1980 innebar bl. a.en satsning pä inte bara sjöfartsteknisk utan också sjöfartsekonomiskforskning. Fr. o. m. /82 har ca 22 milj. kr. Härav avser ca 6,5 milj. kr. sjöfartsekonomisk forskning ochhamnforskning. Verksamheten bedrivs under transportforskningsberedningensledning. De insatser som sålunda görs är enligt utskottets meningväl ägnade att främja sjöfartsnäringens utveckling och förnyelse. Medhänvisning till det anförda avstyrks motionsyrkandet. I motion T366 (vpk) yrkas att uttalar att detstatliga rederiet inte bör äga fartyg under s. k. bekvämlighetsflagg. I det av godkända betänkandet NU 1982/83:55framhåller näringsutskottet att den grundläggande principen är att Zenit skallavveckla sitt fartygsinnehav sä snabbt som marknadsförhållandena medger. I avvaktanpä försäljning gäller att Zenit bör förvalta och driva fartygen så effektivtoch billigt som möjligt samt bibehålla ett gott underhäll av fartygen. Avbetänkandet framgår vidare att möjligheterna att driva fartygen under svenskflagg i avvaktan pä försäljning är beroende av en rad olika omständigheter. a. befintliga avtal med utländska redare rörande drift av fartygen ochkostnader för att bygga om fartygen sä att svenska bestämmelser blir uppfyllda. vill i sammanhanget erinra ominternationaliseringsavtalet som möjliggjort att ett antal av Zenits fartygfått svensk bemanning. Utskottet finner för sin del något ytterligare riksdagensuttalande i frågan ej erforderligt, varför motionsyrkandetavstyrks. I motion T366 (vpk) yrkas att hos regeringenhemställer om förslag innebärande att utflaggning av svenska fartyg tillbekvämlighetsflagg i fortsättningen inte bör ske. Lagen (1977:494) om tillåtelse till överlåtelse av fartyg den s. k. flagg-lagen föreskriver att svenskt registreringspliktigt skeppeller andel däri inte får överlåtas utan tillstånd av regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer, om skeppet genom överlåtelsen upphör'attvara svenskt. Fråga om tillstånd till överlåtelse av fartyg prövas avkommerskollegium i samråd med . Vid sin prövning skallkommerskollegium höra de ombordanställdas organisationer. Om dessa motsättersig att tillstånd meddelas skall kollegiet underställa ärendet regeringensprövning. sjöfartspolitiska beslut innebar bl. a.att lagen skulle föriängas att gälla t. o. m. utgången av är 1983. I december1983 beslöt att lagen skulle äga fortsatt giltighet till utgången avär 1986 (prop. 1983/84:25 bil. 3, , rskr. Flagglagen tillgodoser enligt utskottets meningmotionärernas önskemål i all rimlig omfattning. Härav följer attmotionsyrkandet avstyrks. I motion T366(vpk) yrkas vidare delsatt hosregeringen hemstäl- 12 ler om förslag som innebär att fartyg som för flagg som avInternationella transportfederationen(ITF) listas som bekvämlighetsjlagg e] skall tillåtas /86:14 anlöpasvensk hamn, såvida inte fartyget har slutit avtal med ITF eller av ITFgodkänt nationellt förbund och i övrigt uppfyller de krav som ställs pä utrustning,bemanning etc. för att föra skandinavisk eller annan etablerad flagg,delsatt uttalar att statliga och kommunala myndigheter för sinatransporter inte bör anlita bekvämlighetsflaggade fartyg. Utskottet, som behandlade dessa frågor i sina betänkandenTU 1979/ 80:26, /81:17, /82:17, /83:11, /84;14ochTU 1984/85:12 anförde dä att bekvämlighefsflaggen utgör ett ovälkommet inslag ivärldssjöfarten. borde därför fortsätta att verka för internationellenighet om att undanröja skadeverkningarna av bekvämlighetsflottornasverksamhet och, om det visar sig vara den enda möjligheten, pä sikt avvecklabekvämlighetsregistren. Utskottet framhöll vidare att internationellaåtaganden i princip gör det omöjligt att hindra fartyg från att anlöpa svenskhamn bara med hänvisning till att fartyget för en viss flagg. Det är dockangeläget att noga övervaka att fartygen uppfyller överenskomna normer tillskydd för sjösäkerheten, de ombordanställda och havsmiljön, varför utskottetansåg att borde prioritera inspektioner av fartyg som kanbedömas ha bristfällig standard. Beträffande yrkandet att statliga och kommunalamyndigheter ej bör anlita bekvämlighetsflaggade fartyg för transporter uttaladeutskottet att ett totalförbud skulle strida mot våra internationella åtagandenoch dessutom i ett krisläge försvära för landets energiförsörjning nödvändigtillförsel av oljeprodukter. Utskottet framhöll vidare att kravet iupphandlingskungörelsen (1973:600) att affärsmässighet skall iakttas vid upphandlinginnebär att hänsyn också måste tas till transporternas kvalitet, varför detmäste kunna förutsättas att en statlig myndighet förvissar sig om att fartygsom man avser att befrakta inte brister i säkerhet eller standard och att interederier anlitas som undandrar sig sitt sociala arbetsgivaransvar. Enligt vadutskottet erfarit har de under senare är skärpta kraven pä fartygen medfört attpä olika sätt undermåligt tonnage ej kommit i fräga vid upphandling avfrakttjänster för statliga myndigheter. Utskottet förutsätter att de uttalandensom tidigare gjorts angående åtgärder rörande bekvämlighetsflaggade fartyg ävenfortsättningsvis noga iakttas. Vidare vill utskottet erinra om att i februari1985 antog en lag om ätgärder till skydd för svensk sjöfart (prop. 1984/85:95,, rskr. Enligt lagen får regeringen under vissa angivnaförutsättningar meddela föreskrifter som bl. a. kan avse förbud för innehavareav svensk hamn att låta fartyg som är registrerat i en främmande stat anlöpa hamneneller inskränkning i hamninnehavarens rätt att låta sådant fartyg anlöpa hamnen. Utskottet har också erfarit att en internationellkonvention anta gits om villkor för registrering av fartyg. Avsikten med konventionen är att närmare precisera kraven på verkligt samband mellan fartyget och registre ringsstaten som förutsättning för fartygets registrering. 1 konventionen finns regler om bl. a. nationellt inslag i fartygs ägarförhållanden och be manning samt om rederibolags etablering/representation i registreringssta- 13 ten. Medhänvisning till det anförda avstyrks motionsyrkandena. I motion T372 (m) begärs att regeringen tillsammans medsvenska linjesjö-fartsrederier utvecklar en företagsform för transnationellrederiverksamhet. Motionären anser vidare att en företagsform för skandinaviskrederisamverkan bör utvecklas. Samverkan pä ett nordiskt plan är, framhållermotionären, en nödvändighet för de nordiska och kanske främst de skandinaviskaländernas industriella utveckling. Utskottet vill med anledning av motionen framhålla attfrågan om samordning inom linjesjöfarten är av stor betydelse för denutrikeshandelsori-enterade delen av svenskt näringsliv. Det synes i detsammanhanget både naturligt och angeläget att i första hand berörda rederieroch avlastare gör de bedömningar och vidtar de ätgärder som krävs för atthindra att de transoceana direktlinjerna försvinner från de svenska hamnarna.Utskottet erinrar om den överenskommelse som träffades mellan statensamt , Transatlantic och berörda banker om bl. a.bildandet av det nya linjerederiet . Bolaget skall enligtöverenskommelsen utgöra ett första steg mot en omstrukturering av svensk linjeverksamhefi syfte att trygga tillgängen till kvalitativa transporter för svensktnäringsliv. Bolaget skall vidare verka för en utvidgad samordning avlinjeverksamheterna i . Enligt vad utskottet vidare erfarit har ett nordisktlinjerederi bildats genom samverkan mellan andra rederier för viss trafik. Enligt utskottets uppfattning bör det primärt ankomma pärederiföretagen själva att överväga lämpliga samarbetsformer. Utskottetförutsätter emellertid att regeringen noggrant följer utvecklingen inomlinjesjöfarten och tar de initiativ som föranleds därav. Med hänvisning till det anförda finner utskottet intenågon åtgärd erforderlig och avstyrker därför motionen. I motion T368 (fp) framhålls att flera ätgärder ärnödvändiga för att förbättra lönsamheten och stimulera nyanskaffning avsvenskt kusttonnage och fiskefartyg. Motionärerna nämner ökad tillgång tillinvesteringskapital med rimliga räntesatser, förbättrade skattevillkor samtgenerösare regler för utnyttjande av fonderade medel. Frågeställningarav liknande slag uppmärksammas även i motion T436 (fp). 1 det sjöfartspolitiska program som fastställdei (prop. 1979/80; 166, , rskr. 412) ufialades bl. a. aU denmindre skeppsfarten utgör en viktig gren av sjöfarten fränförsörjningsberedskapssynpunkt. Av beslutet framgår vidare det angelägna i attden mindre skeppsfarten ges sådana långsiktiga förutsättningar aft den kanbibehålla sin konkurrenskraft. För att underlätta förnyelsen av den mindreskeppsfarten förstärktes genom beslutet bl. a. statens länenämnds för denmindre skeppsfarten utläningskapacitet som säkerhetsgränsen förstatliga län höjdes från till av fartygets uppskattade värde. Genom beslut (prop. 1982/83:147, NU55, rskr. 383) förlängdes såväl systemet med kreditgarantier som räntestödet till be ställare för ny- eller ombyggnad av fartyg vid svenska varv t.o.m. år 1986.1 14 denproposition om varvspolitiken m.m. (prop. 1985/86:120) som regering- TU1985/86:14 en förelagt föresläs bl. a. en ytterligareförlängning av kreditgarantisystemet och räntestödet. Åtgärder för att anpassa och komplettera sjöfartspolitikenhar vidtagits även efter beslut om ett sjöfartspolitiskt program är1980. Utskottet vill sålunda erinra om det tidsbegränsade stödet till svenskarederier som beslutades (prop. 1981/82:217, , rskr. 437).Stödet, vars totalkostnad beräknades till ca 750 milj. kr. under enfyraärsperiod, fick en sådan utformning att det särskilt gynnade sådant tonnagesom är lämpligt för kustsjöfart. Genom beslut (prop.1982/83:25 bil. 3, , rskr. 115) medgavs dessutom en tidigareläggning avstödet med för kustsjöfartsfartyg. Härigenom kunde sjömansskatt avseenderedan inkomståret 1981 läggas till grund för utbetalning av rederistöd. Utskottet anser , liksom tidigare, att närsjöfarten ochden speciella kustsjöfarten utgör ett viktigt inslag på transportmarknaden.Förutom värdet frän försörjningsberedskapssynpunkt representerar närsjöfartenockså ett miljövänligt och ett rationellt transportalternativ för delar av detsvenska näringslivet. Närsjöfartens långsiktiga konkurrenskraft ochmöjligheter till fartygsförnyelse är därför enligt utskottets mening avbetydelse i det fortsatta trafikpolitiska utvecklingsarbetet. Enligt vad utskottet erfarit förs diskussioner i olikasjöfartsfrägor mellan sjöarbetsmarknadens parter och berörda departement. Medhänvisning till det anförda synes motionerna T368 (fp) och T436 (fp) kunnalämnas utan åtgärd. 1. beträffande ett betalningsansvar för sjöfartenför den statliga is brytningen attriksdagen med godkännande av de i propositionen förordade förändringarna avsjöfartens betalningsansvar i denna del a) avslär motion1985/86:T369 (m), b) lämnar motion1985/86:T371 (s) utan åtgärd, 2. beträffande omfattningen av sjöfartensbetalningsansvar för den statliga isbrytningen attriksdagen med godkännande av de i propositionen förordade förändringarna avsjöfartens betalningsansvar i denna del avslär mofion 1985/86:T332 (c) yrkande1, 3. beträffande/örä/zr;>)ö(rav sjöfartens betalningsansvar i de delar som ej omfattas av utskottetshemställan under mom. 1 2 ovan att godkänner vad som förordas ipropositionen, 4. att riksdagengodkänner att får göra avskrivningar på historiskaanskaffningsvärden, 5. att riksdagentill Farledsverksamhet, exkl. isbrytning för /87 anvisar ettförslagsanslag på , 6. att riksdagentill Isbrytning för /87 anvisar ett förslagsanslag på . 3. att riksdagenfill faro'!/;/för /87 an- /86:14 visar ettförslagsanslag pä , 4. att riksdagentill Övr/gveri-a/wAe/för /87 anvisar ett förslagsanslag pä , a) godkänner vadsom i propositionen förordas om inriktningen och omfattningen avsjöfartsverkets investeringar /87, b) medger attsjöfartsverket lämnas ett beställningsbemyndigande för en ny isbrytare, c) medger attsjöfartsverket lämnas ett beställningsbemyndigande pä högst . förleveranser av sjöfartsmateriel under /89, d) godkännerregeringens förslag till finansiering av investeringar /87, e) tillSjöfartsmaterielm. m. för /87 anvisar ett reser vationsanslag pä , 10. beträffande översyn av de statligasjöfartsavgifterna att a) avslär motion1985/86:T373 (s), b) avslär mofion1985/86:T401 (m), 11. beträffandesjöfartsverkets affärsdrivande verksamhet att avslår motion1985/86:T424 (m) yrkande 13, 12. beträffandeöversyn av lotsningsbestämmeberna att avslär mofion I985/86:T428 (m), 13. beträffandelotsningsreglerna i och att avslär motionI985/86:A500 (fp) yrkande 5, 14. beträffandefärjetraftken tid att a) avslär mofion1985/86:T227 (c), b) avslär motion1985/86:T367 (fp), 15. beträffandeDalslands kanal attriksdagen avslär motion 1985/86:T325 (c), 16. beträffandeDala kanal attriksdagen avslär motion 1985/86:T370 (vpk), 17. beträffandebehörighet att föra fiskefartyg att avslår motion 1985/86:T415 (m), 18. beträffandesjöfartspolitiskt program attriksdagen avslär motion 1985/86:T366 (vpk) yrkande 1, 19. beträffandetransocean trafik och kustsjöfart attriksdagen avslär motion 1985/86;T260 (vpk) yrkande 4, 20. beträffandeett statligt rederi attriksdagen avslär motion 1985/86;T366 (vpk) yrkande 2, 21. beträffandekust- och inrikessjöfarten attriksdagen avslår motion 1985/86:T366 (vpk) yrkande 3, 22. beträffandesjöfartsekonomisk forskning attriksdagen avslär motion 1985/86:T366 (vpk) yrkande 4, attriksdagen avslär motion 1985/86:T366 (vpk) yrkande 5, 16 24. beträffandeutflaggning av svenska fartyg /86:14 att avslär motion 1985/86:T366(vpk) yrkande 6, attriksdagen avslär motion 1985/86;T366 (vpk) yrkandena 8 och 9, 26. beträffandetransnationell rederiverksamhet att avslår motion 1985/86:T372 (m), 27. beträffandenyanskaffning av svenskt kusttonnage attriksdagen lämnar motionerna 1985/86:T368 (fp) och 1985/ 86;T436 (fp) utanåtgärd. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt E 6.(s. 109) och hemställer att till Handelsflottans pensionsanstalt /87 anvisar eU anslag på . Regeringen har under punkt E 7. (s. 109111) föreslagitriksdagen aft 1. godkänna de ipropositionen föreslagna riktlinjerna för finansiering av Handelsflottanskultur- och fritidsråd, 2. tillHandelsflottans kultur- och fritidsråd för /87 anvisa ettförslagsanslag på . () planlägger,samordnar och genomför kultur- och fritidsverksamhet för sjöfolk. Avpropositionen framgår att HKF etablerat samarbete med den norskaVelferdstjensten for han-delsflåten beträffande fllmverksamheten ochutlandsstationerna. Med hänsyn till den svenska handelsflottans minskning ochden ändring i trafikmönster som skett bör enligt föredraganden en översyn skeav rådets verksamhet innan ytterligare samarbete inleds. En sådan översynavses genomföras inom och i samråd med rådet. Verksamheten finansieras via Handelsflottans kultur- ochfritidsfond, sorn tillförs en viss del, ca 11,4 milj. kr., dockhögst av nettobeloppet av erlagda statliga fyravgifter. Över statsbudgetenanvisas ett formellt belopp av . Föredraganden framhåller att inga fonderade medel numerastår till för fogande. Eftersom sjöfartsavgifterna är trafikberoende kan detta innebära att avräkningen på högst inte blir tillräcklig för finansiering av HKF:s 17 I propositionen förordas därför att rege- /86:14ringen, om sä krävs, fär göra avsteg frän den gällande procentavräkningen förfinansieringen av HKF:s verksamhet för /87. Vad föredraganden anfört har inte givit utskottetanledning till erinran. Utskottet tillstyrker sålunda regeringens förslag iifrågavarande del. Även förslaget till medelsanvisning tillstyrks. 1. att riksdagengodkänner de i.propositionen föreslagna riktlinjerna för finansiering avHandelsflottans kultur- och fritidsråd, 2. att riksdagentill /87 anvisar ettförslagsanslag pä . Ersättning till viss kanaltrafik m. m. Regeringen har under punkt E 8. (s. 111 112) föreslagitriksdagen att 1. godkänna vadsom i propositionen anförs i fråga om beslut om ersättning till , 2. till Ersättningtill viss kanaltrafik m. m. för /87 anvisa eU förslagsanslag på45 . 1 motion 1985/86:T414 av m. fl. (m) yrkassåvitt nu är i fråga (yrkande 13) att avslär regeringens förslag tillErsättning till viss kanaltrafik m. m. Från anslaget har tidigare Trollhätte kanalverk, Vänernsseglationsstyrelse och hamn kompenserats enligt beslut omatt slopa de särskilda passageavgifterna för Väner- och Mälartrafiken (prop.1978/ 79:24, , rskr. Vidare har kostnaderna för vissa fyrar i , ispatrullering i norra och för statsbidrag till vissa hamnarför mottagning av miljöskadligt avfall betalats från anslaget. Kostnadernaunder anslaget har avräknats från inkomsttiteln fyr- och farledsvaruavgifter. För nästa budgetår föreslår regeringen, med hänvisningtill de föreslagna ändringarna av sjöfartens betalningsansvar, att och kompenseras frän anslaget och attkostnaderna betalas av staten. Föredraganden beräknar anslagsbehovet till 45,6 milj. kr.Hänsyn har då tagits till de inkomster av farledsvaruavgifter inkl.distanstillägg som skall tillgodoräknas verk och Vänernsseglationsstyrelse. Det föreslagna anslagsbeloppet inkluderar också 600 000kr. till för frifidsbålutmärkning på underår 1986. Föredraganden framhåller att det bör ankomma på regeringen attanpassa utbetal- ningarnafrän anslaget till utvecklingen av övriga inkomster vid kanaiver- TU1985/86:14 ket resp. seglationsstyrelsen. Eftersom Trollhätte kanalverk tillämparkalenderärsredovisning kommer, framhåller föredraganden, regeringens beslut omdriftstat före kalenderårets början att omfatta del av kalenderår för vilkenriksdagen för beslut om driftstat inte anvisat något anslag.Regeringen föreslår därför att godkänner att ersättningen fränanslaget även i fortsättningen fär beslutas för kalenderår. I motion T414 (m) yrkas att avslår regeringensförslag till anslag. Utskottet har i det föregående tillstyrkt de ipropositionen föreslagna förändringarna av sjöfartens betalningsansvar.Förändringarna innebär bl. a. att staten tar över betalningsansvaret förersättningen till Trollhätte kanalverk och . Av det anförda följer att utskottet, som inte har någonerinran mot anslagsberäkningen, tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning och avstyrker motion T414 (m) i berörd del. Vad föredraganden i övrigt anfört om beslut om ersättningtill Trollhätte kanalverk har inte givit utskottet anledning till erinran.Utskottet tillstyrker följaktligen regeringens förslag även i denna del. 1. att riksdagengodkänner vad som i propositionen anförs i fräga om beslut om ersättning tillTrollhätte kanalverk, 2. att riksdagenmed bifall till regeringens förslag och med avslag på motion 1985/86 :T414 (m)yrkande 13 till Ersättning tdl viss kanal-traftk m. m. för /87anvisar ett förslagsanslag pä . Lån till den mindre skeppsfarten Regeringen har under punkt E 9. (s. 112113) föreslagitriksdagen att till Län till den mindre skeppsfarten för /87anvisa ett reservationsanslag på . I motion 1985/86:T332 av m. fl. (c) yrkassåvitt nu är i fråga (yrkandena 3 och 4) 3. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförsom att amorteringsreglerna för statliga län bör utformas så att ett fartygnormalt inte behöver vara slutbetalt förrän fartyget uppnått 20 ärs ålder, 4. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen sägs omatt fartyg bör kunna beviljas statliga lån. Enligt det sjöfartspolitiska beslut som antog år1980 (prop. 1979/ 80:166, , rskr.