bet · G901AU5 · 1985-12-31 00:00:00 — Motionären påpekarall arbetstidslagens gränser för möjligt övertidsutlag även gäller polismän.Han finner del emellertid nödvändigt med en undantagsbestämmelse med hänsynlill all del är ell betydande samhällsintresse att polisens verksamhet kanfortgå med full kraft och alla tider . Undanlagsbestämmelsenavses göra del möjligt för polischef alt då särskilda skäl föreligger beslutaom den överlid som är nödvändig för polistjänstens fullgörande i distriktet.Möjligheten all införa elt sådant undantag från arbetstidslagens bestämmelserbör enligt motionären skyndsamt utredas. Även i delta fall vill ulskollel hänvisa till möjlighetenatt lösa problemen genom avtal på förbundsnivå eller lokalt. Motionären lämnar själv exempel på avtal om skyldighet all fullgöra övertid i full utsträckning. Utskottet har förståelse för del bakomliggande syftet med motionen att genom möjlighet lill ökade övertidsinsatser effektivera polisens broltsbekämpande verksam het. Del måste dock anses tveksamt om polistjänsten är så särpräglad all man bör överväga en regel med den innebörd som föreslås i motionen och som skulle tillkomma utöver de möjligheter avtal och gällande lagstiftning ger utrymme för. Utskottet är därför inte berett att biträda del i motionen framställda ulredningsyrkandel. 1* 1985/86. Slutligen i detta avsnitt tar ulskollel upp motion1984/85:2122 av 1985/86:5 Tammenoksa (s) med begäran om en utredningom utveckllngsår för löntagare. Motionären erinrar om de tankar som redan pä1960-lalel framfördes om elt s. k. sabbatsår och vill med del föreliggandeförslaget på nytt aktualisera tanken på all bereda förvärvsarbetande möjlighettill ett ärs betald ledighet, i första hand för att utveckla den enskildaindividens personliga kvaliteter och frihet men också med hänsyn lill desysselsättningstillfällen som ledigheten kommer att ge i form av vakanser. Tillden förordade ledigheten skulle knytas krav på alt åtminstone en del av denanvänds för organiserade studier. Till finansieringen skulle den anställdesjälv bidra genom att under övriga yrkesverksamma är erlägga elt visst beloppper arbetad timme. Motionsförslaget anknyter förutom lill den tidigarediskussionen om sabbatsår även lill de tankar som under 1970-lalets förstahälft framfördes av professor i uppsatsen . Dessa tankar som ursprungligen framfördes vid ellexpertmöte inom har fått förnyad aktualitet genom alt DELFA har låtitpublicera uppsatsen i svensk översättning. Publiceringen är ell bidrag lill denpågående debatten om flexibilitet i arbetslivet, och motionen kan i sin lur sessom ett led i denna debatt. Som närmare berörs i nästföljande avsnitt har regeringennyligen föranstaltat om en översyn av semestervillkoren. 1 uppdraget för denkommitté som skall företa översynen ingår alt pröva om det går all sammanföraolika slag av ledighelsregler till ett mer generellt syslem. Som exempel nämnsen rätt för arbetstagarna att vid sidan av den reguljära semestern ta ut ellantal lediga dagar med ersättning från en gemensam fond för helaarbetsmarknaden. bör även utredas rätten att spara ledighet över åreni ett sådani system. Med hänvisning till della nya utredningsarbete, varsresultat bör avvaktas, anser utskottet att det inle är påkallat med någonålgärd från sida med anledning av motion 1984/85:2122. Nuvarande lag om semester är frän . Lagen ger rättlill under semesteråret. löper frän den lillden . Rätten lill ledighet behöver inte ha tjänats in i förväg, men förall få ut semesterlön måste arbetstagaren ha tjänat in sådan lön året föresemesteråret, del s. k. intjänandeäret. Lagens regler innebär alltså all mankan fä semesterledighet utan semesterlön. Denna uppgår till av den lön somarbetstagaren har uppburit under intjänandeäret. Lagen ger rätt till sammanhängande semerslerledighet omminst . Möjlighet finns alt sparasemesterdagar till kommande är. Semesterlagen innehåller såväl bestämmelser som ärtvingande som bestämmelser som kan ersättas av föreskrifter genomkollektivavtal. I samband med all semesterlagen antogs tillsattes 1978 ärssemesierkom- millé med uppgift att följa den nya lagens tillämpning och ulreda bl. a. frågan om att inrätta en semesterlönefond. Kommittén lades ned av den dåvarande regeringen. förslag avsocialutskottet alt del nedlagda utredningsarbetet borde ålerupp- AU 1985/86:5tas. Med anledning härav anförde regeringen i skrivelsen1984/85:67 alt utredningsarbetet på semeslerrältens område tills vidare bordebegränsas lill vissa mindre reformfrågor och lill andra frågor av närmastlagteknisk natur, kraven på förenklingar! lagen m. m. Dessa frågor borde kunnabehandlas inom arbelsmarknadsdepartemeniet, delvis i anslutning lill detutredningsarbete som bedrivs inom DELFA. Pä utskottets förslag lades skrivelsentill handlingarna utan erinran från sida (reservation frånvänsterpartiet kommunisterna). Regeringen har i är bemyndigatarbetsmarknadsministern all tillsälta en kommitté för översyn avsemestervillkoren. Kommitténs huvudsakliga uppgift skall vara all överväga enutjämning av semesterförmånerna genom lagstiftning mot bakgrund av skillnadernai dessa förmåner mellan olika arbetstagargrupper. 1 direktiven pekas i detavseendet pä all stora grupper av arbetstagare genom avtal är tillförsäkradeväsentligt längre semester än som följer av lagen. Därvid nämns offentligtanställda och tjänstemän på den privata arbetsmarknaden. Även andra frågorskall övervägas, bl. a. den enskildes möjligheter all påverka semesternsförläggning samt den i del föregående redan berörda frågan om att sammanföraolika slag av befintliga ledighelsregler lill ell mer generellt syslem. Direklivlextenfogas i sin helhet som bilaga till detta betänkande. En översyn av semesterlagen begärs i mofion 1984/85:2715av m. n. (m). Motionärerna kritiserar att lagen är ytterstdetaljerad och ohanterlig. Först med tillkomsten av kollektivavtal pä störredelen av arbetsmarknaden har skapats regler som möjliggör en rimlighandläggning av frågorna om anställdas semester. För mänga mindre förelagvållar den nuvarande ordningen svårigheter. För företag ulan kolleklivavlalgäller lagen fullt ut. Dessa förelag har små möjligheter all fillämpa lagenkorrekt och riskerar därför ständigt att tolka den fel. Det ärotillfredsställande all en lag med slor betydelse för arbetsgivare ocharbetstagare är sä ohanterlig. Därför begär motionärerna att lagen snarastblir föremål för en översyn. I den förutnämnda skrivelsen från regeringen anfördes attlill de frågor som i fortsättningen borde behandlas med förtur i reformarbetetpå semes-leromrädet hör inte minst önskemålen all få semeslerlagstiftningenenklare och lättfaltligare. Någon skillnad i sak synes alllsä inte föreligganär del gäller angelägenheten av all se över semesterlagen i del nu akluellahänseendet. Med hänsyn härtill kan den inte heller sägas finnas någol behov avatt lar iniiialiv av det slag som begärs i motion 1984/85:2715. Dennapåkallar sålunda inte någon åtgärd. m. fl. (vpk) föreslår i motion1984/85:775 all hos regeringen begär all del tillsätts en parlamentarisktsammansatt kommitté med uppgift alt föreslå inrättande av en allmänsemeslerlönefond. Kommittén bör även behandla andra förbättringar isemesierlagen, däribland frågan all göra arbelslöshelsersältningarnasemeslerlönegrundande. Dessa reformfrågor har diskuterats tidigare i olikasammanhang. Vad särskill gäller semesterlönefonden anfördes i förra årets regeringsskrivelse all denna visserligen var en för arbetstagarna viktig reformfråga som det fanns anledning alt noggrant prova men alt del var andra semesterreformer 11 som bordebehandlas med förtur. Inte heller utskottet ansåg alt frågan bor- AU 1985/86:5de bli föremål för utredning i särskild ordning. När det gäller frågan all göraarbetslöshetsersättningarna semeslerlönegrundande hänvisades i sammanhangetlill all della spörsmål skulle komma alt prövas inom arbetsmarknadsdepartementeti anslutning till den inom DELFA bedrivna verksamheten (AU 1984/85:6 s. 5,res. av vpk). Med hänvisning lill dessa ställningstaganden, somulskollel vidhåller, och till de reformfrågor som skjutits i förgrunden meddel nya utredningsarbetet om utjämning av semeslerförmäner m. m. avstyrkerulskoltet yrkandet i motion 1984/85:775 om alt lillsälta en kommitté med imotionen föreslagna uppgifter pä semesierområdei. (vpk) och (vpk) föreslår imotion 1984/ 85:905 alt skall anta ett i motionen framlagt förslagtill ändring av 21 § semesterlagen av innebörd att en arbetstagare som har sparadsemester skall ha rätt att ta ut de sparade semesterdagarna i anslutning tillhuvudse-meslern augusti månader. Motionärerna hänvisar till ellavgörande i arbetsdomstolen som innebär alt sparad semester inte får förläggastill tiden juni augusti, exempelvis en fyraveckors semester i juli månad.Della kan enligt motionärerna inte överensstämma med andemeningen isemesterlagen om all tillskapa möjlighet till en läng sammanhängande semester. Frågorna om den enskildes möjligheter all själv påverkaförläggningen av semestern för såväl som enstaka dagar liksom ivilken grad arbetslagarna kan utnyttja möjligheterna att spara den femtesemester-veckan till längre sammanhängande ledighetsperioder ingår i direktivenför den nya utredningen om semesiervillkoren. Med hänsyn lill della utredningsuppdragoch då utskottet inte heller av andra skäl är berett att på grundval av vadmotionärerna anfört föreslå alt anta den föreslagna lagändringenavstyrker utskottet motion 1984/85:905. Under 1970-talel tillkom elt antal lagar om rätt tillledighet för olika ändamål: 1972 årslag om rätt för invandrare till ledighet och lön vid deltagande isvenskundervisning, studieledighelslag, lag om rätt lill ledighet förvissa föreningsuppdrag inom skolan (den s. k. SlA-lagen). Dessutom finns bestämmelser om ledighet lag omfacklig förtroendemans slällning på arbetsplatsen (förtroendemannalagen), iarbetsmiljölagen, medbeslämmandelagen och anslällningsskyddslagen. I sammanhangetkan också nämnas den redan behandlade semesterlagen. Ledighet för värnpliktstjänstgöring och för offentligauppdrag är reglera de genom annan lagstiftning. Vid sidan av den lagfäsia rätten lill ledighet finns det former av ledighet som är reglerade antingen genom kollektivavtal eller genom enskilda anställningsavtal. Ledighet kan slutligen också följa 12 av vad somär brukligt på arbetsmarknaden. AU 1985/86:5 Ar 1980 tog den dåvarande ireparliregeringen iniiialivlill en översyn av ledighelslagstiftningen. Översyn angavs ha lill syfte bl. a.all förbättra samspelet mellan olika lagar och därmed arbetsmarknadensfunktionssätt utan att man för den skull rubbade lagstiftningens grundläggandeinriktning. Översynsarbetet leddes av arbetsmarknadsdeparlemenlel ochresulterade i att tre rapporter lades fram avriksrevisionsverkel. och Samhälle samt av departementetsrättssekretariat. En översyn av ledighelslagstiftningen begärs i motionerna1984/85:2715 av m. fl. (m), 1984/85:330 av ,m. (c) och 1984/85:1466 av m. fl. (c, m, fp). m. fl. (m) framhåller i motion 1984/85:2715att ledighelslagarna var för sig har varil motiverade och haft slor betydelseför de anställda. Lagarna har emellertid fört med sig problem påarbetsplatserna. Motionärerna pekar särskilt på den höga fränvarofrekvensen somsägs innebära en kraftigt ökad belastning på såväl samhället som företagen.Vidare vill motionärerna fästa uppmärksamheten på all anställningstrygghetenför de fasl anställda medför otrygga anställningsförhållanden för de vikariersom anlitas vid ledigheler. Motionärerna anser alt slörre hänsyn mäsle las till deförutsättningar som gäller pä de enskilda arbetsplatserna, särskilt då tillförhållandena i de mindre företagen. Av ledighetsformerna bör möjligheternatill ledighet för vård av barn prioriteras, medan rätt till ledighet förstudier och för fackligt arbete bör begränsas. Slutsatsen i den akluella delenav motionen är all den översyn som tidigare hade påbörjats inomarbetsmarknadsdepartementet med uppgift all anpassa ledighelslagarna lill defaktiska förutsättningarna bör återupptas och snarasl avslutas. m. fl. (c) framhåller i motion 1984/85:330att det är oomtvistligt all anställda i olika situationer har behov av ettlagfäst stöd för tjänstledighet. 1 vissa avseenden kan del även vara rimligtalt utöka möjligheterna till ledighet. Motionärerna erinrar om allcenterpartiet i en annan motion har föreslagit att ledighet för vård av småbarnskall kunna förlängas lill . sägs också stödja möjlighettill ledighet för vård av sjuka anhöriga. Samlidigl är del enligl motionärernaotvivelaktigt så, att möjligheterna till tjänstledighet på en rad enskildaarbetsplatser utnyttjas i en omfattning som inte är förenlig med verksamhetensfulla effektivitet. Del gäller särskilt om mindre arbetsplatser. Den översyn av ledighelslagstiftningen som begärs i motion1984/85:330 skall i första hand pröva förutsättningarna all till del avlalsreglerade områ det helt överföra rätten lill ledighet för studier. Vidare bör övervägas att begränsa de fackliga förtroendemännens ledighet. Motionärerna vill inle rubba möjligheten till ledighet med lön för facklig verksamhet pä den egna arbetsplatsen. Vad som bör begränsas är sådan verksamhet som inte har direkt anknytning till sådan arbetsplats. Det bör också prövas om man bör införa någon form av övre gräns för ledigheten för fackliga förtroendemän med hänsyn till all ledighet för fackligt arbele i vissa fall las ut i större utsträckning än som följer av lag och avtal. Även i motion 1984/85:1466 av m. fl. (c)begärs all det AU 1985/86:5 tidigare inledda arbetet med översyn avledighelslagstiftningen skall återupptas. Motionärerna anser att lagarna ärsvårhanterliga för arbetsgivarna eftersom deras skyldigheter ofta är uttrycktai abstrakta formuleringar. De anser all del är av särskild vikt attledighelslagarna anpassas lill de mindre förelagens situation. Bland de lagarsom är aktuella för översyn nämns särskilt studieledighelslagen ochförtroendemannalagen. Liknande motionsyrkanden har behandlats av utskottetsenast i AU 1984/85:2 (s. 20). Sammanfattningsvis har utskottet därvid uttalatföljande; Ledighetslagarna har visserligen skilda syften, mensammantaget gör de möjligt för arbetstagarna all variera arbetstidens längd ochger dem stöd för den flexibilitet i arbetslidsultaget som i andra sammanhanganses önskvärd. Frånvaron har visserligen ökat efter ledighetslagarnaslillkomsl men ligger numera på stabil nivå och domineras av ledighet för värdav barn eller för studier. Båda dessa former av ledighet måste anses angelägna.Ulskollel har inte ställt sig främmande för tanken all ledighelslagarna kanbehöva ses över från lagteknisk synpunkt, dvs. i fråga om uppbyggnad och samordning.1 det hänseendet kan på nyll erinras om all det ingår i uppdraget för kommitténför översyn av semestervillkoren att pröva om olika ledighelsregler kansammanföras lill ett mer generellt system. Däremot har utskottet inte ansettatt det finns utrymme för att ompröva målsättningen för de olika lagarna ellerför de avvägningar som har gjorts mellan arbetsgivarnas och arbetslagarnasintressen. När det gäller det krav som även tidigare ställts på särskildahänsynstaganden till de mindre förelagen har ulskoltet ifrågasatt om ändringarsom ulgör försämringar för de anslällda är lill fördel för dessa förelag ochderas möjligheter all rekrytera och behålla arbetskraft. Utskottet anser att dessa invändningar molframställningarna om en översyn av ledighelslagarna alltjämt är bärande. Medhänsyn härtill och till den nya utredningens uppdrag belräffandeledighelsreglerna avstyrker utskottet de föreliggande yrkandena i motionerna1984/85:330, 1984/85:1466 och 1984/85:2715. Avslutningsvis tar ulskoltet upp två motioner som bådagäller föräldraledighelslagen. föreslår i motion 1984/85:1142 all riksdagenav regeringen skall begära förslagtdl förlängning av rälien försmåbarnsföräldrar till tjänstledighet på . gäller dennaräll tills barnet har fyllt ett och ell halvt år. Motionärerna föreslår alträtten skall förlängas tills barnet har fyllt . I motiveringen föryrkandet (som finns i motion 1984/ 85:1138) hänvisas bl. a. lill denvårdnadsersälining för barn som samtidigthar föreslagit. förslag om en vårdnadsersättning av 24 000kr. för år till alla familjer med barn avvisades avriksdagen (SoU 1984/85:18, res. av c). En förutsättning för det här aktuellaförslaget om förlängd tjänstledighet för småbarnsföräldrar kan därmed sägas hafallit. Oavsett hur det förhåller sig därmed är utskottet inte berett attbiträda den föreslagna utvidgningen av denna form av tjänstledighet. Föräldraledighetslagenger småbarnsföräldrar möjlighet alt förkorta ar- 1 betsdagenfrän åtta lill till dess barnet har fyllt åtta är. 1 AU1985/86:5 första hand skall arbetsgivaren och arbetstagaren komma överens omhur denna förkortning skall genomföras. Blir man inte ense är det arbetsgivarensom bestämmer. I sådant fall får arbetsgivaren dock enligl lagens 8 § inte ulanarbetstagarens samtycke förlägga ledigheten till annan lid än arbetsdagensbörjan eller slut. I en dom (nr 1983) har arbetsdomstolen godtagit allarbetsgivaren har delat upp ledigheten så, att lades ut vidarbetsdagens början och vid dess slut. Utgången i della mål om föräldraledighetens förläggningunder arbetsda-e« kritiseras av m. (s) i motion 1984/85:2645.De ifrågasätter om den överensstämmer med syflel med föräldraledigheten, ochde anser vidare all domen pä är ell allvarligt hinder förjämställd-helsarbelel på arbetsplatserna. Motionärerna yrkar därför allriksdagen av regeringen skall begära förslag lill ändring av den akluellalagbestämmelsen så att det av denna kommer att framgå all ledigheten skallvara sammanhängande och att den inte skall kunna delas upp ulan arbetslagarenssamtycke. Utskottet kan instämma med motionärerna i att del kan varaanledning all pröva behovet av en ändring av rättsläget på den punkt som haraktualiserats. Det är naturligt all så sker i anslutning till detöversynsarbete i arbetsrättsliga frågor som pågår iarbetsmarknadsdepartementet. Något särskilt iniiialiv från sidasynes inle behövligt, och motionen bör därför med det anförda lämnas ulanåtgärd av . 1. beträffande inriktningen av DELFA:sverksamhet m. m. attriksdagen avslår motionerna 1984/85:2687 och 1984/85:2715 yrkande 19, 2. beträffandesex limmars arbetsdag m. m. att avslår motionerna 1984/85:545, 1984/85:547 och 1984/85:1112, 3. belräffande/ön-öA' medarbetsdelning i alt avslår motion 1984/85:1157 yrkande1, 4. belräffande begränsning av läkarnasarbetstid alt avslår motion 1984/85:2644, 5. beträffande dispenser om övertidför läkare alt avslår motion 1984/85:2279, 6. beträffande arbetstidsuttaget förpolismän att avslår motion 1984/85:1108, 7. beträffande ulvecklingsärf<>rlöntagare all avslår motion 1984/85:2122, 8. belräffande översyn avsemesierlagen att avslår motion 1984/85:2715 yrkande 21, 15 9. beträffande utredning om en allmänsemeslerlönefond AU 1985/86:5 att avslår motion 1984/85:775, 10. beträffande ändring av semesterlagensbestämmelser om sparad semester attriksdagen avslår motion 1984/85:905, 11. beträffande översyn avledighetslagarna att avslår motionerna 1984/85:330 yrkande 6, 1984/ 85:1466 och1984/85:2715 yrkande 20, 12. beträffande förlängdheltidsledighet för småbarnsföräldrar att avslår motion 1984/85:1142, 13. beträffande föräldraledighetensförläggning under arbetsdagen all avslår motion 1984/85:2645. Närvarande: (), (), BörjeHörnlund (c), (), (), (), BoNilsson (s), (), (), i (c), (vpk), (), (), JohnnyAhlqvist (s) och andre vice talman (). Inriktningen av DELFA:s verksamhet m. m. (mom. 1) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "De direktiv" och på s. 6 slutar med "likartade syfte"bort ha följande lydelse: Som sägs i moderata samlingspartiels kommiltémotion1984/85:2715 öppnar den tekniska utvecklingen för stora förändringar iarbetslivet. Slörre hänsyn kan tas till individuella önskemål hos deförvärvsverksamma. kommer produktionen av varor och ijänsler allförulsälla ökad flexibilitet och fler möjligheter lill variation. För all klara den omstrukturering som den tekniskautvecklingen för med sig är det nödvändigt all göra regelsystemet päarbetsmarknaden sä flexibelt som möjligt. Allomfattande, hån bundna ochdetaljerade lagar och regelsystem lämpar sig inte för de nya krav som är allvänta. Nya lagar som omfattar hela arbetsmarknaden bör undvikas. Nuvarandelagstiftning bör ses över och begränsas. Ett område av arbetslivet som är underkastatomfattande och detaljerad lagstiftning är arbetstiderna. Arbetstids-,semester- och ledighelslagstiftningen innebär en långtgående låsning ochbegränsning av de möjlighe- ter sommåste finnas alt anpassa arbetstiderna till individuella önskemål AU1985/86:5 och de krav som ny teknik ställer. Av tradition har arbetstidsförkortningarna genomförtsgenom tvingande och för hela arbetsmarknaden gällande lagstiftning. Undersenare år har ell nytt mönster utvecklats på arbetsmarknaden. För att kunnakombinera yrkesarbete med vårdansvar har många, framför alll kvinnor, vall attarbeta dellid. Del är angelägel att för framliden behålla och vidgamöjligheterna för båda föräldrarna all ta ansvar för vård och omsorg i familjeni kombination med förvärvsarbete. Många arbetar på tider som slentrianmässigtbetecknas som obekväma, men som i själva verkel är väl anpassade lill denenskilde arbelstagarens personliga situation. kommer det all finnas elt avsevärt behov av enindividuell planering av arbetstiden över livscykeln med hänsyn till familjeförhållanden,studier, ideellt arbele etc. Inom produktionen kommer i ökande utsträckningalt finnas önskemål om ell varierat arbetslidsuilag för alt maximall kunnautnyttja en högleknologisk och kapitalkrävande produktionsapparat. Inomservicesektorn kommer att finnas växande behov av arbete på vad som med dagensterminologi benämns som obekväm arbetstid. Önskemålen kommer alltså allvariera starkt mellan olika arbetsplatser och olika individer. kommerdet att finnas ökade möjligheter för de enskilda arbetstagarna alt finnaarbetsplatser som kan erbjuda de arbetstider de efterfrågar. Detta germöjligheter lill ett rikare arbetsliv såväl som till ett rikare privatliv.Därför ler det sig nu inle lika naturligt som tidigare all räkna med all generellalagstadgade arbetstidsförkortningar ger arbetslagarna det största utbytet aven arbetstidsförkortning. Regleringen av de villkor som i varje enskilt fall kommerall behövas sker bäst om den läggs så nära den enskilda individen ocharbelsplalsen som möjligt. Här kan de lokala fackliga organisationerna spela enviktig roll. 1 de fall kollektivavtal inle föreligger eller arbetstagaren inteär fackligt ansluten, bör villkoren kunna avtalas direkt mellan arbetstagareoch arbetsgivare. Del finns inte skäl all förutsätta att detta skulle ledatill missbruk. har tanken på arbelslidsförkorlning i syfteatt minska arbetslösheten diskuterats. Som framhålls i motion 1984/85:2715grundar sig denna tanke på en felaktig föreställning om vilka faktorer somleder lill högre sysselsättning. Arbele är inle en bestämd mängd som kanfördelas enligl fördelningspoliliska principer. Arbele är resultat av enefterfrågan till följd av gynnsamma ekonomiska förhållanden som ger lönsamhetoch konkurrenskraft. Den form av arbetsdelning som diskuteras skulle inleskapa nya arbeten utan endast innebära en fördelning av arbetslösheten. Utskottetdelar därför motionens uppfattning all arbetstidsförkortning och arbetsdelningi syfte all lösa arbelslöshetsproblemen bör avvisas. Del fortsatta utredningsarbetet kring arbetslidsfrågornabör mot den angivna bakgrunden inriktas pä att begränsa lagstiftningen på arbelslids omrädel till vad som är absolut nödvändigt med hänsyn till hälso- och skyddsaspekter liksom till de oavvisliga rättigheter lill semester och ledig- hel som arbetslagarna bör ha. 1 stället bör arbetstagare och arbetsgivare ges vida ramar att träffa avtal individuellt och kollektivt. I den mån ILO-kon- ventioner hindrar övergången till en sådan moderniserad lagstiftning, bör 17