bet · G901UbU1 · 1985-12-31 00:00:00 — Vidareredovisas att olika projekt startats inom skolan med hjälp av de medel somanvisats via arbetsmarknadshuvudtiteln för att sfimulera kvinnor till arbeteoch vidareutbildning inom industrin. Erfarenheterna av dessa insatser skall tasfill vara för att användas i det fortsatta arbetet inom skolan med attstimulera otraditionella yrkesval, t. ex. genom besök i skolan frånnäringsh-vet och genom förbättrad information till föräldrarna. SÖ pekaravslutningsvis på att skolan inte ensam kan klara den typ avsamhällsförändring det är fråga om. Mot bakgrund av vad som anförts anser utskottet attriksdagen inte behöver begära någon särskild utvärdering ellerplan för jämställdhetsfrågorna inom skolan. Som framgår av SÖ:s redovisning avskolans insatser för att öka jämställdheten inom utbildning och arbetsliv harinifiativ tagits och projekt genomförts av det slag som motionärerna begär.Riksdagen bör därför avslå motionerna 1984/85:1870,1984/85:1916 yrkande3,1984/85:2175 yrkandena 2 och 3,1984/85:2316 yrkandena 1 i denna del och 2samt 1984/85:2510. I mofion 1984/85:2547 (m) yrkande 1 hemställs att fidenför ämnet hemkunskap på högstadium skall ökas från fyra till femstadieveckotimmar genom utnyttjande av den tid som disponeras för friaaktiviteter. Mofionärerna anser att människor i vår fid med anträngd ekonomioch begränsad frifid måste få bättre kunskaper för att kunna sköta de nödvändigagöromålen i ett hem och den privata ekonomin. Enligt yrkande 2 i mofionen börämnet hemkunskap i fortsättningen kallas konsumentkunskap. Utskottet vill först erinra om att konsumentfrågornaenligt Lgr 80 är ämnesövergripande och inte att hänföra till endast ett ämne. Iämnet hemkunskap är huvudmomenten kost, hygien, miljö, konsumentekonomi ochsamlevnad. Mot denna bakgrund är det enligt utskottets mening inte lämpligt attändra namnet på ämnet hemkunskap till konsumentkunskap. Utskottet anser inteheller att timplanerna bör ändras på det sätt som föreslås i motionen. Devikfiga frågor som främst ingår i undervisningen i hemkunskap kan också utgöraen naturlig del i undervisningen i andra ämnen såsom orienteringsämnen ochmatematik. Utskottet vill också erinra om att den tid som står till förfogandeför fria aktiviteter numera har minskats till tre.Bara en fimme skulle återstå för fria aktiviteter om motionärernas förslaggenomfördes. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1984/85:2547. En översyn av matematikämnets innehåll begärs i motion1984/85:2818 (m) yrkande 4. Enligt motionen bör färdighetsträningen ges stortutrymme i matematikundervisningen. Varje elev skall få en säkerhet i attbehandla vanligt förekommande beräkningar. Vidare bör det matematiska"språkets" betydelse för utvecklingen av logiskt tänkandeuppmärksammas. Mot bakgrund bl. a. av resultaten av en internationellundersökning (genomförd av 18 Achievement,lEA) om kunskaper och färdigheter i matemafik har en UbU 1985/86:1 arbetsgruppinom tillsatts för att förutsättningslöst prövaresultat och utformning av matematikundervisningen i ochgymnasieskolan. Gruppen skall också granska undervisningen i matematik inomlärarutbildningen. Även läromedelssituationen skall bedömas. Resultat avgruppens arbete avses föreligga . Mot bakgrund av att deaktualiserade frågorna numera övervägs inom den tillsatta arbetsgruppenavstyrks yrkande 4 i motionen. I två motioner behandlas dans i skolans undervisning.Enligt mofion 1984/85:728 (s) är kunskap och färdighet i modern sällskapsdansett viktigt led i barns och ungdomars sociala fostran. Motionärerna refererarockså erfarenheter som visar att barn har lättare att koncentrera sig iskolarbetet efter en danslektion. Pågående verksamhet med dans i skolan börutvärderas och undervisning i modern sällskapsdans införas i alla årskurser igrundskolan. I motion 1984/85:1848 (m) redovisas flera kända psykologers ochpedagogers syn på dansens betydelse för barns utveckling. Mot denna bakgrundanser motionären att bör göra ett uttalande om att dans, gärna knutentill den kommunala verksamhet, är önskvärd och värdefull (yrkande2 i denna del). I motionen lämnas exempel på kommuner där sådan verksamhetredan finns. Utskottet har vid fidigare fillfällen med anledning avmofioner redovisat att dans enligt Lgr 80 skall ingå i skolans undervisning ibåde idrott och musik (senast UbU 1984/85:4). I så måtto är såledesmotionärernas önskemål om dans i skolans undervisning tillgodosedda. Hur dennaskolans dansundervisning genomförs är delvis beroende av de lokalamöjligheterna och förutsättningarna. I vissa kommuner har t. ex. danspedagoganlitats för dansundervisningen. Vad slutligen gäller den kommunalamusikskolan är en utveckling av denna till en musik- och dansskolaberoende av lokala initiativ. Något initiativ i frågan om dansundervisning i skolan ärmot bakgrund av vad som här anförts inte nödvändigt. Utskottet avstyrker därförmotionerna 1984/85:728 och 1984/85:1848 yrkande 2 i denna del. I skolans biologiundervisning bör enligt motionerna1984/85:307 (fp) i denna del och 1984/85:518 (c) yrkande 1 ingå undervisning omdjurens behov och livsvillkor samt om människans'ansvar för djuren. Imofionerna exemplifieras hur husdjurens livsvillkor skiljer sig från deförhållanden som djuren har i sin naturliga miljö. Det måste vara en viktiguppgift för skolan att främja en ansvarsfull inställning till djur och markeraett avståndstagande från varje form av djurplågeri och onödigt dödande av djur. Utskottet erinrar om att enligt Lgr 80 (s. 114-115) skalleleverna i undervisningen i naturorienterande ämnen "lära känna vanliga växter och djur och få perspektiv på hur olika former av liv utvecklats på jorden. Vidare skall eleverna få kunskap om hur naturen fungerar, vanliga naturtypers uppbyggnad samt hur människan fidigare och påverkar naturmiljön. Undervisningen skall visa hur kunskap om naturmiljön kan användas i samhällsarbetet, göra eleverna medvetna om människans ansvar för sin och kommande generafioners livsmiljö och väcka deras respekt för alltlevande". Utskottet utgår från att skolan undervisar eleverna om djurens behov och 19 livsvillkorsamt verkar för en ansvarsfull inställning till djur. UbU 1985/86:1 enligt utskottets mening inte göranågot särskilt uttalande i frågan, varför motionerna 1984/85:307 i denna deloch 1984/85:518 yrkande 1 bör avslås. Eleverna bör enligt motion 1984/85:307 i denna del inteutföra djurdissektio-ner. I motion 1984/85:518 yrkande 2 hemställs om attelever med etiskt grundade betänkligheter inte skall behöva delta iundervisningsmoment som kan innebära plåga för djur eller som förutsätter attdjur avlivas för ändamålet. Vid det föregående behandlade utskottet ettmotsvarande motionsyrkande (UbU 1984/85:5 s. 7). Utskottet redovisade då vilkabestämmelser som finns på området samt att SÖ sänt ut specialinformation ifrågan till samtliga skolor, skolstyrelser och länsskolnämnder. Utskottet konstateradeatt gällande bestämmelser är så utformade att obehagliga upplevelser föreleverna inte skall behöva äga rum. När det gäller såväl djurförsök somdissekfion utgick utskottet från att lärarens förmåga att bedöma elevernasreaktion i en viss situation inte leder till att elever mot sin vilja tvingasbevittna något som de finner stötande. Utskottet ville emellerfid inte medverkatill att vissa utbildningsmoment generellt skall anges som frivilliga. avstyrkande avslog motionsyrkandet. Utskottet har intefunnit anledning för att nu ändra sitt fidigare ställningstagande,varför även motionerna 1984/85:307 i denna del och 1984/85:518 yrkande 2 böravslås av . Skolans trafikundervbning bör enligt motion 1984/85:1865(c) effektiviseras och reformeras. Trafikundervisningen skall börja redan iförskolan och intensifieras . I gymnasieskolan skalltrafikundervisningen bereda eleverna möjlighet att skaffa sig kompetens förkörkortsutbildning. I Lgr 80 föreskrivs att eleverna skall få trafikträning m.m. i orienteringsämnena i skolan. Vidare har SÖ givit ut en utförlighandledning i frågan. Skolan och trafiken. Utskottet är av bl. a.samhällsekonomiska skäl inte berett att föreslå att körkortsutbildning för allaelever skall rymmas inom den reguljära skolundervisningen. Med hänvisning tilldet anförda föreslår utskottet att avslår motion 1984/85:1865. En utredning bör enligt mofion 1984/85:617 (c) göras omförutsättningarna för att i skolan införa obligatorisk utbildning i förstahjälpen vid olycka. I Lgr 80 anges i kursplanen för de naturorienterandeämnena att eleverna på mellanstadiet skall få undervisning om åtgärder sombarnen själva kan vidta för att förebygga och behandla sjukdomar och olycksfall.På högstadiet skall de få undervisning om olyckor och första hjälpen vidolycksfall. Inom ämnet idrott skall livräddningsövningar av olika slag ingå iundervisningen på alla tre stadierna. Enligt utskottets uppfattning är inte någon utredning ominförande av obligatorisk utbildning i olycksfallskunskap nödvändig motbakgrund av de föreskrifter om livräddningsövningar och om undervisning iförsta hjälpen vid olyckor som redan finns. bör således avslå motion1984/ 85:617. Skolansundervisning i etik bör enligt motion 1984/85:1906 (m) utredas. Enligtmotionärens mening bör undervisning i etik införas i och grundas påtio bud. bör enligt motion 1984/85:1943 (vpk) uttala attvissa i mofionen exemplifierade religiösa inslag i undervisningen, såsombordsbön, psalmsång, skolavslutning i kyrkor, tal i skolan av präster m.m., inteär förenliga med läroplanen och de övriga bestämmelser som Utskottet har i fidigare sammanhang redovisat vad somfinns föreskrivet i Lgr 80 om undervisningen i religionskunskap och etik ochäven fogat utdrag ur Lgr 80 till ett betänkande om bl. a. dessa frågor (UbU1982/83:4). Mot denna bakgrund anser utskottet att inte bör göranågot uttalande om skolans efikundervisning. Motion 1984/85:1906 bör såledesavslås av . Även mofion 1984/85:1943 är fill stor del tillgodosedd medvad som finns föreskrivet i Lgr 80 om undervisningen i religionskunskap och medatt det är klart uttalat i läroplanen att respekten för människans egenvärdeoch aktningen för andra skall vara den etiska grunden för skolans arbete medfrågor i vilka människor i vårt land har skiljakfiga värderingar. Allaföräldrar skall med samma förtroende kunna skicka sina barn fill skolanförvissade om att dessa inte blir påverkade från skolans sida fill förmån förden ena eller den andra av inbördes kämpande åskådningar och uppfattningar. Ifrågor där det föreligger olika uppfattningar skall skolans undervisning därförvara saklig och allsidig. I vad gäller de konkreta frågor som tas upp imotionen vill utskottet påpeka att t. ex. psalmerna ingår i det kulturarv somskolan bör föra vidare. Frågan om bordsbön har berörts i i ettfrågesvar (prot. 1982/83; 136 s. 21-22). Vidare harjusfifiekanslerriden anfört att gemensam bordsbön inte stridermot läroplanens grundtankar utan kan få förekomma om full frivillighet attdelta föreligger. Det krävs dock, enligt jusfitiekanslern, att bordsbönen skerunder sådana former att frivilligheten är en reell frivillighet. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attmofion 1984/85:1943 avslås av . I mofion 1984/85:2501 (s) hemställs om en översyn medsyfte att förbättra forskning, undervisning och information om mänskligarättigheter. I motionen redovisas bl. a. att antagiten plan för utveckling av undervisningen om mänskligarättigheter. En lång rad åtgärder för att förbättra undervisningen föreslås imotionen, bl. a. beträffande lärarutbildningen, läromedlen,personalutvecklingen och samverkan mellan skolan och internationellaorganisafioner. Vidare förordas att forskning om de mänskliga rättigheternaskall prioriteras. I Lgr 80 finns föreskrifter om undervisning om demänskliga rätfigheterna. SÖ har givit ut en skrift (S 85:13 , Fredsundervisning, Fred-Frihet-Utveckhng-Mänskligarättigheter. Skriften har karaktären av kommentarmaterial till bådegrundskolans och gymnasieskolans läroplaner. Enligt utbildningsplanerna församfiiga lärarutbildningslinjer skall undervisningen främja förståelsen förandra länder och internationella förhållanden. Många av de åtgärder som förordas i motionen för attförbättra undervis- UbU 1985/86:1 ningen om mänskliga rättigheter är sådanasom myndigheter och skolor själva kan besluta om. Verksamheter pågår också påmånga områden, vilket bl. a. redovisats i en interpellationsdebatt i riksdagenden . Frågor om övergripande prioriteringar av olikaforskningsområden tas numera i allmänhet upp i samband med de forskningspolifiskapropositionerna. Nästa forskningspolitiska proposition väntas föreläggasriksdagen . Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår yrkandet i motion 1984/85:2501 om en översyn av undervisningm. m. om de mänskliga rätfigheterna. Åtgärder bör enligt motion 1984/85:1840 (c) yrkande 1vidtas för att stimulera teckenspråksundervisningen i skolan och därigenomvidga kretsen av teckenspråkskunniga. Utskottet har behandlat motioner medmotsvarande yrkanden och då avstyrkt dem därför att det skulle innebära ettalltför stort ingrepp i läroplanen och få konsekvenser för andra ämnen omteckenspråk infördes som ett separat ämne i (UbU 1983/84:8 s. 5).Utskottet vill framhålla att det även är en fråga om resurser. Brist påteckenspråkslärare skulle t. ex. kunna vara ett hinder för en mera omfattandeteckenspråksundervisning i . Utskottet föreslår mot bakgrund av detanförda att avslår yrkande 1 i motion 1984/85:1840. I motion 1984/85:1840 hemställs också om åtgärder för attstimulera teckenspråksundervisning inom bildningsorganisationerna (yrkande 2)och för att fler anställda i offentlig verksamhet skall få kunskaper iteckenspråket (yrkande 3). Med hänvisning till vad utskottet anfört i sitt betänkande1982/83:22 (s. 7-8) om bl. a. det fria och frivilliga folkbildningsarbetet, ommöjligheterna till tilläggsbidrag till vissa studiecirklar och om skyldighetenför myndigheter att anhta tolk föreslår utskottet att avslår motion1984/85:1840 yrkandena 2 och 3. I motion 1984/85:1860 (m) tas upp frågan om teckenspråksom hemspråk. Motionärerna menar att hörande barn till döva föräldrar skalljämställas i statsbidragshänseende med de barn i skolväsendet som har ett annatspråk än svenska som ett levande inslag i hemmet och som är berättigade tillhemspråksundervisning i skolan. Utskottetvill med anledning av motionen anföra följande. De primära behoven beträffande språkutvecklingen hoshörande barn fill döva föräldrar kan i flertalet fall vara en mycket tidigträning i svenska språket. Av betydelse är således tidiga insatser genomkommunens försorg, t. ex. i form av förtur fill barnomsorg. I vad gäller barn i skolåldern erinrar utskottet om attfrågan huruvida elever i skall ha rätt till teckenspråksundervisning i skolan om någon i familjen (syskon eller föräldrar) är döv och teckenspråket därför används vid kommuiiikafion i hemmet berördes i proposifion 1983/84:27 om åtgärder för elever med handikapp i det allmänna skolväsendet. Föredragan de statsrådet påpekade att en möjlighet att förverkliga detta finns genom att 22 teckenspråksutbildningkan anordnas som tillvalskurs om elevunderlaget är UbU 1985/86:1fillräckligt. Enligt uppgift från SÖ har sådana fillvalskurser i teckenspråkanordnats , men bristen på lärare har varit etthinder. Utskottet vill i sammanhanget även erinra om att särskiltstatsbidrag kan utgå till undervisning i teckenspråk som anordnas vidfolkhögskola eller specialskola för hörande syskon till döva elever. Äventeckenspråksundervisning vid folkhögskola för föräldrar till döva barn får ettsärskilt stöd. Såvitt utskottet kunnat utröna har det inte gjorts någonframställning om att utsträcka denna undervisning även till hörande barn filldöva föräldrar. Utskottet förutsätter att berörda myndigheter uppmärksammareventuella behov även hos denna kategori och lämnar förslag' om de åtgärder sombedöms nödvändiga. Utskottet, som inte nu har underlag för att ta ställningtill frågan huruvida teckenspråksundervisningen av hörande barn till dövaföräldrar skall jämställas i statsbidragshänseende med hemspråksundervisning igrundskolan, föreslår att avslår motion 1984/85:1860. Utskottet föreslår att avslår yrkande 3 i motion1984/85:2316 om jämn könsfördelning i de lokala planeringsråden (SSA-råden) medhänvisning till vad utskottet anfört i sitt betänkande 1984/85:5 (s. 6) bl. a.om SÖ:s rekommendafion om att en jämn könsfördelning i råden skalleftersträvas. Beträffande skolans måltider som ett led i undervisningenerinrar utskottet om vad utskottet anförde i frågan i sitt betänkande UbU1982/83:18 s. 12. Utskottet uttalade då bl. a. att skolan har en vikfig uppgiftatt fylla när det gäller att bidra till elevernas kunskaper om hur viktigt detär med goda kostvanor. Skolmålfiden bör inte ses isolerad från skolans övrigaverksamhet. Syftet med motionärernas önskemål om skollunchen som en pedagogiskresurs kan nås inom ramen för kommunernas möjligheter till egna inifiativ. Medhänvisning härfill avstyrker utskottet motion 1984/85:1023 (c). bör enligt motion 1984/85:1905 (m) som sinmening ge regeringen fill känna att allmän utbildning i skogsvård skall gesalla elever i och att skogsvård bör vara ett särskilt ämne.Utskottet hänvisar till vad som anfördes med anledning av ett motsvarandemofionsyrkande vid /83 om betydelsen av kunskaper om skogen ochom och projekt i skolan (UbU1982/83:4 s. 7). finns ett kommentarmaterial till Lgr 80, Fältstudier iundervisningen, som har ett särskilt avsnitt Skolan i skogen. Skogen i skolan.Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att avslår mofion1984/85:1905. 1. beträffande tidigarelagd skolstart att avslårmotionerna 1984/85:618, 1984/85:731 yrkande 4 och 1984/85:2818 yrkande 2, 2. beträffandehemuppgifter UbU 1985/86:1 att avslårmotion 1984/85:1924, 3. beträffandeåtgärder för att stärka språkens ställning i skolan att avslår motion1984/85:1868, 4. beträffandealternativkurser i tyska och franska att avslår motion 1984/85:2531, attriksdagen avslår mofion 1984/85:2818 yrkande 10, 6. beträffande undervisning och betyg i orienteringsämnenapå gnmdskolans högstadium attriksdagen avslår motionerna 1984/85:727, 1984/85:1937, 1984/ 85:2527 och1984/85:2818 yrkande 11, attriksdagen avslår motion 1984/85:731 yrkandena 3 och 6, 8. beträffande vertikalt organiserade skolenheter(grundskola och gymnasieskola) attriksdagen avslår mofion 1984/85:1861, 9. beträffandestatsbidrag till fristående skolor attriksdagen avslår motionerna 1984/85:1311,1984/85:1508 yrkande 3 och1984/85:2818 yrkande 27, 10. beträffande statsbidrag till fristående skola medfinska som undervisningsspråk attriksdagen avslår motion 1984/85:731 yrkande 9, 11. beträffande pedagogiska frizoner att avslår mofion 1984/85:1356, 12. beträffandekomplettering av betyg attriksdagen avslår mofionerna 1984/85:323 yrkande 4, 1984/85:2530 och1984/85:2818 yrkande 8, 13. beträffande vissa prioriteringarinom skolans område att avslår motion 1984/85:2818 yrkande 1, 14. beträffande översyn av läroplanenför attriksdagen avslår motion 1984/85:2818 yrkandena 5 och 9, 15. beträffande en utvärdering av hur skolatts mål omjämställdhet omsätts i praktisk handling attriksdagen avslår motion 1984/85:2316 yrkande 1 i denna del, 16. beträffande en plan förjämställdhetsarbetet m. m. att avslår motion 1984/85:1916 yrkande 3, 17. beträffande flickornas studie- ochyrkesval m. m. att avslår mofion 1984/85:1870, 18. beträffande yrkesorientering ochvissa kurser för flickor att avslår motion 1984/85:2175 yrkandena 2och 3, 19. beträffande viss försöksverksamhetmed studie- och yrkesorientering attriksdagen avslår motion 1984/85:2316 yrkande 2, 20. beträffandeyrkesval och behov av information till föräldrar och attriksdagen avslår motion 1984/85:2510, 21. beträffande hemkunskap UbU 1985/86:1 att avslårmotion 1984/85:2547, 22. beträffande översyn avmatematikämnet attriksdagen avslår motion 1984/85:2818 yrkande 4, 23. beträffandedansundervisning i skolan attriksdagen avslår motionerna 1984/85:728 och 1984/85:1848 yrkande 2 i dennadel, 24. beträffandeundervisning om djurens behov och livsvillkor attriksdagen avslår motionerna 1984/85:307 i denna del och 1984/ 85:518 yrkande 1, 25. beträffandedjurdissektioner m. m. attriksdagen avslår motionerna 1984/85:307 i denna del och 1984/ 85:518 yrkande 2, attriksdagen avslår motion 1984/85:1865, 27. beträffande första hjälpen vidolycka att avslår mofion 1984/85:617, 28. beträffande etikundervisning attriksdagen avslår motion 1984/85:1906, 29. beträffande vissa religiösa inslagi undervisningen att avslår motion 1984/85:1943, 30. beträffande undervisning m. m. omde mänskliga rättigheterna att avslår motion 1984/85:2501, 31. beträffandeteckenspråksundervisning i att avslår motion 1984/85:1840yrkande 1, 32. beträffandeteckenspråksundervisning inom bildningsorganisationerna m. m. attriksdagen avslår motion 1984/85:1840 yrkandena 2 och 3, 33. beträffande teckenspråk somhemspråk att avslår motion 1984/85:1860, 34. beträffande saminansältning av delokala planeringsråden (SSA-råden) attriksdagen avslår motion 1984/85:2316 yrkande 3, 35. beträffande skolans måltider somett led i undervisningen att avslår motion 1984/85:1023, 36. beträffande skogsvård attriksdagen avslår motion 1984/85:1905. Stockholmden På utbildningsutskottets vägnar Närvarande: (), Per (), HelgeHagberg (s), (), (), (), (), (), (), (), (), (vpk), (), () och (). Reservationer ubu 1985/86: i Tidigarelagd skolstart (mom. 1) PerUnckel, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjar "1 proposifion"och slutar "1984/85:2818 yrkande 2" bort ha följande lydelse: Skolplikteninträder i med början höstterminen det kalenderår då barnet fyller sjuår. En internationell jämförelse visar att detta är förhållandevis sent. IEngland börjar eleverna i "primary school", iFrankrike börjar eleverna skolan, "école primaire", likaledes . Samma är förhållandet i Förbundsrepubhken och i . Vidslutet av det första skolåret förutsätts eleverna kunna läsa, skriva och hanågon färdighet i räkning. Erfarenheten från dessa och andra länder visar attflertalet barn utan svårigheter kan börja sin skolgång . Ensänkning av skolpliktsåldern för del skulle innebära att man tar tillvara barnens vilja och förmåga fill en mer systemafisk inlärning under enmycket recepfiv del av deras liv. Försöksverksamhet har i vårt land bedrivitsmed läs- och skrivmognadssfimulerande övningar i förskolan. Den visar attbarnen är mogna för dessa övningar och visar stort intresse för läsning ochskrivning. Många sexåringar visar tecken på att tröttna på verksamheten iförskolan. Detta problem skulle försvinna om de får börja skolan tidigare. Densena skolplikten kunde vara motiverad i när barnens verksamhet i hemmetvar mer inriktad på prakfiska lekar och deltagande i de vuxnas sysslor.Skolvägen var dessutom ofta lång och kommunikationerna dåliga. I dagens läge,när barnens utveckling och orientering påverkas av bl. a. television, radio ochtryckalster men även allmänt sett av rikare kontakter människor emellan ärderas beredskap för en tidigare skolstart mycket god. Vi har också ett utbyggtskolskjutssystem, varför de praktiska svårigheterna att nå skolan är mindre. Självfalletmåste man vid en sänkt skolpliktsålder ta vederböriig hänsyn till de enskildaeleverna och vara observant på den stora spännvidden i mognad och utvecklinginom en årskull. En tidigarelagd skolstart kräver att skolans arbetsformeranpassas till att nybörjarna är yngre. Fördelen med en sänktskolpliktsålder är emellertid att sexåringar blir delaktiga i en verksamhetmed pedagogiskt innehåll. här har anfört om en tidigarelagd skolstart bör med bifalltill mofion 1984/85:2818 yrkande 2 och med anledning av motionerna 1984/85:618och 1984/85:731 yrkande 4 som sin mening ge regeringen fill känna.