bet · G901UbU3 · 1985-12-31 00:00:00 — UbU 1985/86:3 1984/85:516av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen framförts om behov av plats förfolkdans och folkmusik i musiklärar- och dansforskarutbildningen. 1984/85:521av () och () vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna att universitets-och högskoleämbetet vidfastställande av utbildningsplan för musiklärarlinje skall beakta de synpunktersom har framförts i denna motion, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad som i mofionen har anförts om forskarutbildningpå dansens område. 1984/85:613av m. fl. (vpk) vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 1. att uttalar att desynpunkter som framförts i denna mofion beaktas vid fastställande avmusikhögskolornas utbildningsplaner, 2. att hemställer hosregeringen om ett förslag till en framtida organisation avdansforskarutbildning, 4.att uttalar att den svenska folkdansens behov bör beaktas i sambandmed inrättandet av forskarutbildningar i enlighet med vad som anförts i dennamotion. 1984/85:1025av () vari yrkas att uttalar att vid en kommandeöversyn av utbildningsplan för förskollärarlinjen större utrymme ägnas åtlivsåskådningsfrågor. 1984/85:1323av () vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående ökad plats förfolkmusiken i musiklärarutbildningen, 2. att hos regeringenbegär förslag om dansforskarutbildning enligt vad som anförts i motionen. 1984/85:1339av m. fl. (m, fp) vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 3. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande högskolan i om fortsatt stabil lärarutbildning. 1Riksdagen 1985/86.14 saml Nr 3 1984/85:1848av () vari - såvitt nu är i fråga - yrkas UbU 1985/86:3 1. att hos regeringen begär att ämnet barndanstillförs förskole seminarierna som särskilt ämne, 2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt fortbildning/ kurser i ämnet barndans bör erbjudas redan verksamma förskollärare och att dans gärna knuten till verksamhet är önskvärt och värdefullt. 1984/85:1858 av Berfil Fiskesjö (c) vari yrkas attriksdagen beslutar att hos regeringen begära en översyn av den nuvarandeordningen med verksamhetsberättelse för högskolor och regionstyrelser. 1984/85:1879 av m. fl. (s) vari - såvitt nuär i fråga - yrkas 2. att som sin mening ger regeringen fill kännaatt lärarutbildningarna bör utvecklas enligt rikfiinjerna i motionen. 1984/85:1916 av m. fl. (s) vari - såvittnu är i fråga- yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om attutbildning om könsroller och jämställdhet skall vara obligatorisk i allgrundutbildning för lärare, 2. att riksdagenhos regeringen begär snara åtgärder för en förbättrad fortbildning av lärareoch övrig skolpersonal i enlighet med vad som anförts i motionen, 5. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om jämställdhetsforskning. 1984/85:1922 av (vpk) vari yrkas attriksdagen hos regeringen hemställer om förslag om avskaffande avkårobligatoriet vid universitet och högskolor. 1984/85:1929 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom alternativa forskarutbildningar vid de humanistiska fakulteterna. 1984/85:1935 av () och ()vari yrkas aft beslutar att införa en fri, ospärrad sektor inomhögskolans filosofiska ämnesområde. 1984/85:2175 av m. fl. (fp) vari - medhänvisning till vad som anförts i den fill arbetsmarknadsutskottet remitterademotionen 1984/ 85:2172 - såvitt nu är i fråga yrkas 1. att ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om jämställdhetsfrågorna i lärarutbildningen. 1984/85:2239 av Sfig Josefson m. fl. (c) vari - medhänvisning fill vad som anförts i den till arbetsmarknadsutskottet remitterademotionen 1984/ 85:2238 - såvitt nu är i fråga yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad som i mofionen anförts om satsning påutbildning och forskning i . 1984/85:2316 av m. fl. (c) vari - medhänvisning fill vad som anförts i den fill arbetsmarknadsutskottet remitterademotionen 1984/ 85:2312 - såvitt nu är i fråga yrkas 1. att begär att regeringen uppdrar åtskolöverstyrelsen och UbU 1985/86:3 universitets- och högskoleämbetet attgöra en utvärdering av hur skolans mål om jämställdhet omsätts i praktiskhandling och hur man vid de olika lärarhögskolorna tacklatjämställdhetsfrågorna. 1984/85:2765 av () och () vari - med hänvisning till vad som anförts i den till näringsutskottetremitterade mofionen 1984/85:2762 - yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen sägs om komplettering avutbildningssystemet. 1984/85:2818 av m. fl. (m) vari - såvitt nuär i fråga - yrkas 38. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i mofionen anförts om inrättandet av en mellanexamen/specialistexamen. Utskottet behandlar i detta betänkande ett antal motionervilka har väckts under den allmänna motionstiden under /85. Deavser en rad skilda frågor som rör högskolan. Vissa utbildningsplanefrågor m. m. väcks motioner med synpunkter på innehållet iolika högskoleutbildningar och med önskemål om ändringar i enskildheter idessa utbildningar. Vid riksmötena /83 (UbU 1982/83:6 s. 5-6) och 1984/85(UbU 1984/85:2 s. 22-23) redovisade utskottet fördelningen av ansvaret förinnehållet i utbildningslinjer inom högskolan. Av denna redovisning framgår ikorthet att bemyndigar regeringen att inrätta allmänna utbildningslinjeroch påbyggnadslinjer fill dessa. När en linje inrättas antar ävenriktlinjer för utbildningen på den. beslutar också om att linjer ochutbildningen på dem skall ändras samt att linjer skall upphöra. Det är utifrånde av godkända riktlinjerna som mera detaljerade planer förinnehållet i utbildningen fastställs av universitets- och . högskoleämbetet,UHÄ (i utbildningsplaner) och av berörda linjenämnder (i lokala planer ochkursplaner). Till grund för dessa mera detaljerade planer skall givetvis ocksåandra riksdagsbeslut ligga, när dessa berör resp. utbildning. Av avgörandebetydelse för innehållet i olika lärarutbildningar är t. ex. riksdagsbeslut omläroplanerna för och gymnasieskolan samt beslut om riktlinjer förinnehållet, såsom pedagogiskt program m. m., i barnomsorgen. Mot den här redovisade bakgrunden anser utskottet - liksomtidigare år -att inte bör behandla detaljfrågor beträffandeinnehållet i utbildningslinjer för vilka tidigare antagit riktlinjerav mera övergripande karaktär. Det ankommer på de myndigheter som har ansvaretför utbildningsplaner, lokala planer och kursplaner och ytterst på de förutbildningen ansvariga utbildningsledarna och lärarna att se fill att riksdagensintenfioner med utbildningen fullföljs utan att i efterhand gör någrauttalanden i detaljfrågor.Utskottet utgår vidare från att uppföljningar ochutvärderingar görs både centralt och lokalt. 1* 1985/86.14saml. Vidriksmötet /85 väcktes ett antal motioner som rör utbildningspla- UbU1985/86:3 ner, lokala planer och kursplaner för vissa allmännautbildningslinjer inom sektorn för utbildning för undervisningsyrken. Imofionerna 1984/85:516 (s) i denna del, 1984/85:521 (fp) yrkande 1, 1984/85:613(vpk) yrkande 1 och 1984/85:1323 (c) yrkande 1 hemställs om ett uttalande omfolkmusikens plats i musiklärarutbildningen. Barndans bör enligt motion1984/85:1848 (m) yrkandena 1 samt 2 i denna del ingå i förskollärarutbildningenoch i fortbildningskurser för redan verksamma förskollärare (jfr UbU 1982/83:6s. I förskollärarutbildningen bör vidare, enligt motion 1984/85:1025 (c),beredas större utrymme för livsåskådningsfrågor (jfr UbU 1982/83:3 samt1982/83:6 s. 14-15). Slutligen begärs i mofion 1984/85:1879 (s) yrkande 2 ettuttalande om datakunskap i lärarutbildningen. Medhänvisning till vad utskottet anfört inledningsvis om det fillämpadesystemet beträffande ansvaret för utbildningslinjers innehåll föreslår utskottetatt avslår de redovisade mofionsyrkandena. Itre motioner, nämligen 1984/85:1916 (s) yrkande 1, 1984/85:2175 (fp) yrkande 1och 1984/85:2316 (c) yrkande 1 i denna del, tas upp frågan om utrymmet förjämställdhets- och könsrollsfrågor inom lärarutbildningen. I mofion1984/85:1916 yrkande 2 begärs också snara åtgärder för att förbättrafortbildningen för lärare och övrig skolpersonal i dessa frågor.Universitets-och högskoleämbetet (UHÄ) bör enligt motion 1984/85:2316 yrkande 1i denna del göra en utvärdering av hur jämställdhetsfrågorna behandlats vid deolika lärarhögskolorna. Slutligen begärs i mofion 1984/85:1916 yrkande 5 ettuttalande om prioritering av jämställdhetsforskning i vad avser undervisningssituationeni klassrummen, t. ex. forskning om metoder för att motverka lärares ohkabehandling av pojkar och flickor. Isamtliga utbildningsplaner för linjerna inom sektorn för utbildning förundervisningsyrken föreskrivs att de olikheter i mäns och kvinnors situafionoch villkor i och utanför skolan, som påverkar studie- och yrkesvalet och deolika rollerna i familj, arbete och samhällsliv skall uppmärksammas särskilt iutbildningen. Det ankommer således på de lokalt ansvariga för kursplanerna förlärarutbildningarna och på dem som svarar för undervisningen på dessa linjeratt se fill att så sker. Vidhögskolan för lärarutbildning i (HLS) har en undersökning gjorts avvad som finns skrivet i de ohka utbildnings- och kursplanerna om könsroller ochjämställdhet och hur sådana frågor behandlas på ett antal utbildningslinjer.Undersökningen har redovisats i en ? Undersökningen betecknas i rapporten som det första stegeti ett utvecklingsarbete som syftar till att förändra lärarutbildningen på ettsådant sätt att de blivande lärarna bättre skall kunna behandlajämställdhetsfrågorna enligt läroplanernas intentioner. Vidare betonas viktenav att en diskussion i dessa frågor kommer igång bland lärarutbildare, särskiltmed tanke på datateknikens insteg i skolan och flickornas situation därvidlag.Vidare har arbetet med jämställdhetsfrågor vid HLS resulterat i en tvåveckorsfortbildningskurs. Ivad gäller fortbildning av lärare erinrar utskottet om att skolstyrelserna UbU 1985/86:3 kan bevilja ledighet med lön utan avdrag i upp fill fem veckorför deltagande i kurser i t. ex. jämställdhetsfrågor. UHÄantog ett handlingsprogram för jämställdhet inom högre utbildning ochforskning. I anslagsframställningen för /87 anmäler UHÄ attdetta program nu skall utvärderas och revideras. Vidriksmötet /82 antog riktlinjer för övergripande prioriteringarav forskningsområden. Jämställdhetsforskningen angavs därvid som en högtprioriterat område (prop. .1981/82:106, UbU 1981/82:37, rskr. 1981/82:397). Utskottetfäster i likhet med mofionärerna stor vikt vid jämställdhetsfrågorna. Motbakgrund av det anförda anser emellertid utskottet att inte behövergöra några sådana uttalanden som yrkas i mofionerna. bör därför avslåmotionerna 1984/85:1916 yrkandena 1, 2 och 5, 1984/85:2175 yrkande 1 samt1984/85:2316 yrkande 1 i den nu aktuella delen. Högskolani är enligt motion 1984/85:1339 (m, fp) av stor betydelse förVärmlands län. Mofionärerna tar upp några frågor om utveckling av ohkautbildningar vid högskolan. Med hänvisning bl. a. till pågående samverkanmellan ämneslärar- och mellanstadielärarutbildningarna yrkas att görett uttalande om att högskolan i skall få behålla en fortsatt stabillärarutbildning, varmed menas en oförändrad dimensionering (yrkande 3).Riksdagen beslöt om en ny lärarutbildning för (prop.1984/85:122, UbU 1984/85:31, rskr. 1984/85:366). Vid detta fillfälle fattadesinga beslut om dimensionering eller lokalisering. UHÄ har fått regeringensuppdrag att lämna förslag i dessa frågor. Uppdraget redovisas under hösten1986. får tillfälle att ta ställning till de långsiktigadimensioneringsfrågorna vid olika högskolor i samband med att regeringenåterkommer med förslag grundade bl. a. på UHÄ:s redovisning av sitt uppdrag.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslår mofion1984/85:1339 yrkande 3. Imofion 1984/85:2765 (fp) begärs åtgärder i syfte att utbilda kunnigaföretagsledare för småföretag. I motiveringen, som återfinns i motion1984/85:2762, framförs att det bör ges ekonomiska möjligheter att bibehålla ochvidareutveckla den småföretagarutbildning som finns vid iGöteborg samt annan liknande utbildning. Undervåren 1985 påpekade utskottet med anledning av en motion om utbildning avföretagsledare att sådan utbildning kan anordnas såväl inom den kommunala ellerstatliga vuxenutbildningen som i form av enstaka kurser inom högskolan i denmån resurser finns fillgängliga (UbU 1984/85:30 s. 12). Resurserna för enstakakurser fördelas av regionstyrelserna och disponeras av de ohkahögskoleenheterna. bör mot bakgrund av gällande ansvarsfördelning påhögskoleområdet inte göra något uttalande omsatsning på småföretagarutbildning i form av enstaka kurser vid UbU 1985/86:3universitetet i eller någon annan högskoleenhet. Utskottet harinhämtat att fr. o. m. anordnas vid i inriktning mot småföretagarutbildning inom ekonomlinjen. Av drygt 500nybörjarplatser på linjeti avser 40 denna inriktning. Motionärernas önskemål omsmåföretagarutbildning i , som framfördes , torde därmedha tillgodosetts. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1984/85:2765. beslöt vid /79 att detditfillsvarande fria tillträdet till vissa utbildningar i högskolan skulleupphöra att gälla (prop. 1978/79:25, UbU 1978/79:18, rskr.1978/79:124). Ett av motiven för beslut var att formerna förmedelsanvisningen till de utbildningar som berördes av det fria tillträdet hadeinneburit en urholkning av utbildningens kvalitet eftersom anslagen perårsstudieplats successivt minskat. I mofion 1984/85:1935 (c) yrkas att beslutarinföra en fri, ospärrad sektor inom högskolans filosofiska ämnesområde. Syftetmed förslaget är dels att fylla tomma platser på enstaka kurser inom dettaområde, dels att ge ökade möjligheter till bildning och allmänbildning utanförde studerandes egentliga yrkesområden. Frågor om fritt tillträde till vissa delar av högskolanoch utnyttjande av tillgängliga utbildningsplatser inom högskolan har ettsamband med frågan om hur anslagssystemet är utformat. budgetpropositionaviserades en översyn av anslagssystemet och därmed också formerna förmedelstilldelning och styrning. Utskottet har inhämtat att en sådan översynkommer att genomföras. Av intresse i sammanhanget är också antagningssystemet.Tillträdesutredningen (U 1983:03) som överväger frågor om antagningen tillhögskoleutbildning väntas avlämna sitt betänkande . Ianslagsframställningen för /87 har UHÄ diskuterat vissamöjligheter till större flexibihtet i dimensionering och planering av högskoleutbildningen.Inom ramen för en fortsätt totaldimensionering föreslås en större lokal frihettill omfördelning av platser mellan vissa linjer inom den tekniska sektorn samten ny form av individuella hnjer inom den humanistiska grundutbildningen.Anslagsframställningen bereds inom . Utskottet kan således konstatera att frågor omresursutnyttjande och flexibilitet inom högskoleutbildningen aktualiserats iolika sammanhang. Det pågående och aviserade arbetet med dessa frågor bör inteföregripas. Mofion 1984/85:1935 bör avslås av . En översyn av den nuvarande ordningen medverksamhetsberättelser för högskolor och regionstyrelser yrkas i motion1984/85:1858 (c). Mofionären betonar att om besparingar skall göras påhögskolans område bör detta företrädesvis avse förvaltningen. Därför är detolämpligt att ålägga högskole- förvaltningen nyaarbetsuppgifter, t. ex. verksamhetsberättelserna. Mofio- UbU 1985/86:3nären redovisar att krifik förts fram mot den nu gällande ordningen medverksamhetsberättelser och begär att verksamheten omprövas, bl. a. beträffandeinsamlingen av statistiska uppgifter. Verksamhetsberättelserfrån samtliga högskolor och regionstyrelser har funnits i sin nuvarande formendast . 1985 uttalade dåvarande chefen förutbildningsdepartementet sin tillfredsställelse över att verksamhetsberättelsernu blivit ett reguljärt inslag i högskolemyndigheternas arbete. Dettauttalande görs i anslutning till att en översyn aviseras av anslagssystemet förhögskolan och formerna för medelstilldelning och styrning. Medett system där det finns ett lokalt inflytande över resursanvändningen är detenligt utskottets mening också nödvändigt att det finns en återrapporteringatt lägga till grund för ställningstaganden från , regeringen och UHÄ.I den mån en ytterligare decentralisering övervägs och införs ökar betydelsenav en sådan återrapportering. Enligt vad utskottet inhämtat har UHÄ inför nästaverksamhetsberättelse i vissa avseenden ändrat anvisningarna fill högskolornamed utgångspunkt bl. a. i de synpunkter på berättelserna som kommit in frånhögskoleenheterna. UHÄ betonar även vikten av att verksamhetsberättelsernainordnas som en naturlig del i det lokala planeringsarbetet. Utskottetnoterar att ett utvecklingsarbete beträffande verksamhetsberättelserna harinletts. Utskottet finner mot bakgrund av det anförda inte någon anledning förriksdagen att göra ett uttalande om översyn av systemet medverksamhetsberättelser för högskolor och regionstyrelser. Utskottet avstyrkerdärmed mofion 1984/85:1858. Mellanexamen m. m. Enligtmofion 1984/85:2818 (m) yrkande 38 bör ge regeringen till känna atten mellanexamen/specialistexamen skall inrättas. En sådan examen skalltillgodose vissa behov på arbetsmarknaden av personer med en längrehögskoleutbildning. Denna examen skall inte vara någon etapp inomforskarutbildningen. I motion 1984/85:1929 (m) yrkas att en alternativforskarutbildning skall införas vid humanistisk fakultet som innebär att enetapp av forskarutbildningen avslutas med filosofie licentiatexamen motsvarandeden som finns inom t. ex. teknisk och teologisk fakultet. Utskottethar vid tidigare tillfällen behandlat frågor om en etappavgång inomforskarutbildningen och införande av en mellanexamen, senast vid riksmötet1983/84 (UbU 1983/84:28 s. 26-27). Utskottet redovisade då att vidriksmötet /79 (prop. 1978/79:119 s. 49, UbU 1978/79:44, rskr. 1978/79:391)godkände att ett system med etappavgångar ur forskarutbildningen skulleutvecklas. Dessa etappavgångar skulle dels utgöra naturliga, avslutade momentinom forskarutbildningen, dels ge en utbildning som svarar mot ettarbetsmarknadsbehov. Sedermera har bestämmelser införts i högskoleförordningen(1977:263, 8 kap. 7 a och 8 §§) om att forskarutbildning skall anordnas så attden sker i etapper om det är ändamålsenligt och möjligt. UHÄ kan föreskriva atten examensbenämning får knytas till ett utbildningsbevis avseendeen sådan etapp varvid benämningen bör utformas UbU 1985/86:3 så att den geren meningsfull information om utbildningens omfattning, innehåll ellerhuvudsakliga inriktning. UHÄhar utfärdat föreskrifter om examensbenämningen teknisklicentiatexamen, om examensbenämningen teologie licientiatexamen,om examensbenämningen filosofie licenfiatexamen avseende ämneninom matematisk-naturveten-skapHg fakultet (motsvarande), omexamensbenämningen juris licentiatexamen avseende ämnen inom juridisk fakultet,om examensbenämningen filosofie licenfiatexamen respekfiveekono-mie licenfiatexamen avseende ämnen inom samhällsvetenskaplig fakultet(motsvarande) samt om examensbenämningen filosofielicentiatexamen avseende ämnen inom humanistisk fakultet (motsvarande). Ivad gäller längre högskoleutbildningar som inte är en etapp inomforskarutbildningen erinrar utskottet om att det finns ett antalpåbyggnadslinjer på de allmänna utbildningslinjerna. Bland UHÄ:s förslag om nyalinjer /87 finns också en s. k. specialisthnje inom den tekniskasektorn som - om den genomförs - avses tillgodose behov på arbetsmarknaden därdet är nödvändigt att snabbt avhjälpa brist på personer med lämplig längrehögskoleutbildning, t. ex. på data- och elektronikområdet. I1985 års budgetproposifion aviserades en samlad översyn av forskarutbildningen.Den 28 mars fick UHÄ i uppdrag att göra en sådan översyn. En av de frågor somskall belysas gäller etappavgångarna. UHÄ skall redovisa och sammanfatta deerfarenheter som finns. Utskottet förutsätter att denna översyn klargör bl. a.hur etappavgångarna motsvarat arbetsmarknadens behov av personer med längrehögskoleutbildningar öch om det finns anledning att utifrån gjorda erfarenhetergöra förändringar och eventuella kompletteringar av det hitfillsvarandesystemet. Meddet anförda föreslår utskottet att avslår mofionerna 1984/85:1929 och1984/85:2818 yrkande 38. Imofionerna 1984/85:516 (s) i denna del, 1984/85:521 (fp) yrkande 2, 1984/85:613(vpk) yrkandena 2 och 4 samt 1984/85:1323 (c) yrkande 2 hemställs om förslag omdansforskarutbildning innefattande bl. a. ämnet folkdans. I motionerna hänvisasfill ett utredningsarbete utfört på uppdrag av UHÄ (redovisat i UHÄ-rapport1982:33) som avser dansvetenskapens ställning inom högskoleorganisationen.Motionärerna anser att det är av största kulturpolitiska vikt att förslagen iutredningen genomförs och att svensk folkdans behov därvid beaktas. Utskotteterinrar om att den utredning som gjorts på uppdrag av UHÄ och som motionärernahänvisar till nu har remissbehandlats och lagts fill grund för ett förslag iUHÄ:s anslagsframställning för /87. Enligt detta förslag bör . anvisas för start av ett centrum för dansforskning i . Iutredningen, som förslaget grundas på, finns folkdansen med som en del avämnesområdet. Utskottet anser att inte nu bör ta ställning tillmotionärernas förslag då UHÄ:s anslagsäskanden beträffande UbU 1985/86:3bl. a. dansforskning bereds inom . Med detanförda avstyrks motionerna 1984/85:516 i denna del, 1984/85:521 yrkande 2,1984/85:613 yrkandena 2 och 4 samt 1984/85:1323 yrkande 2. Imotion 1984/85:2239 i denna del yrkas att skall ge regeringen tillkänna vad som anförts i motionen om en satsning på forskning i.Malmöhus län.Motiveringen fill motionen återfinns i motion 1984/85:2238. Mofionärerna anseratt en sådan samverkan som finns mellan näringslivet och iLund inom forskarbyn skulle kunna förläggas även till andra kommuner,såsom till . Vidare anser de att samverkan mellan ,näringslivet och kommunerna borde etableras inom jordbruks-ochlivsmedelsområdena och lokaliseras fill t. ex. . Utskottethar vid tidigare tillfällen konstaterat att det ankommer på iLund att besluta om någon del av verksamheten skall lokaliseras fill annan ortoch om skall samverka med t. ex. kommuner. Utskottet anser attriksdagen bör avslå motion 1984/85:2239 i denna del. Imofion 1984/85:1922 (vpk) yrkas att skall begära förslag omavskaffande av kårobligatoriet vid universitet och högskolor. Obligatorietstrider enligt mofionärerna mot varje människas rätt att själv avgöra vilkaföreningar han eller hon vill vara med i. Utskottetbehandlade ett hknande motionsyrkande senast vid /85. I betänkandet1984/85:2 (s. 12-13) anfördes bl.a. att om det obhgatoriska medlemskapet skulleersättas av ett frivilligt, skulle detta förutsätta antingen en avsevärt sänktambitionsnivå i fråga om både studerandefacklig och studiesocial service ellerett behov av betydande statliga bidrag för verksamheten. Med hänvisning tilldet anförda föreslår utskottet att avslår motion 1984/85:1922. 1. beträffandefolkmusik i musiklärarutbildningen att avslårmofionerna 1984/85:516 i denna del, 1984/85:521 yrkande 1, 1984/85:613 yrkande1 och 1984/85:1323 yrkande 1, 2. beträffandebarndans i förskollärarutbildningen att avslårmofion 1984/85:1848 yrkande 1 samt yrkande 2 i denna del, 3. beträffande livsåskådningsfrågori förskollärarutbildningen att avslår mofion 1984/85:1025, 4. beträffande datakunskap ilärarutbildningarna m. m. att avslår mofion 1984/85:1879 yrkande 2, 5. beträffande könsrolls- och jämställdhetsfrågori lärarutbildning UbU 1985/86:3 att avslår mofionerna 1984/85:1916 yrkande 1 och 1984/ 85:2175yrkande 1, " 6. beträffande jämställdhetsfrågor i fortbUdningav lärare och skolpersonal attriksdagen avslår motion 1984/85:1916 yrkande 2, 7. beträffande uppdrag till universitets- ochhögskoleämbetet beträf fande jämställdhetsfrågor attriksdagen avslår motion 1984/85:2316 yrkande 1 i denna del, attriksdagen avslår mofion 1984/85:1916 yrkande 5, 9. beträffandelärarutbildning i