bet · G901BoU13 · 1985-12-31 00:00:00 — kom dock skillnaderna mellan defaktiska kostnaderna och låneschablonerna att öka på ett icke avsett sätt.Införandet av den produktionskostnadsanpassade belåningen blev i dennasituation en nödvändig åtgärd för att komma till rätta med detta problem. Dethar dock aldrig varit avsikten att detta system skall permanentas. De iproposition 95 förordade ändringarna ger dock vid handen att regeringen nusyftar till att i viss mån åstadkomma en sådan permanentning. Detta är enligtutskottets mening fel väg att komma till rätta med de uppkomna problemen.Bostadsutskottet förordar därför att en översyn, i enlighet med vad somföreslås i motion 319 (fp), görs av möjligheterna att åstadkomma enschabloniserad låneberäkningsmetod av så hög kvalitet att den produktionskostnadsanpassadebelåningen kan avskaffas. Denna översyn bör enligt utskottets mening genomförasskyndsamt. Förutomden ovan förordade övergripande översynen av låneberäknings- metodernafinns det enligt bostadsutskottets mening skäl att också på kort BoU1985/86:13 sikt genomföra en översyn av de schablonmässigt beräknadekostnaderna - detta för att övergångsvis komma till rätta med de värstafelaktigheterna i nu gällande schabloner. Denna mer begränsade översyn börgenomföras med sikte på ett införande av de nya reglerna . Vad utskottet , med anledning av motion 318 (fp)yrkandena 1 och 3 anfört bör som .sin mening ge regeringen tillkänna. dels utskottet under 24 bort hemställa 24. beträffande översyn av låneberäkningsmetoderna m. m.att med anledning av motion 1985/86:319 yrkandena 1 och 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Möjligheterna att anföra besvär (mom. 26) . (), (), (),() och () anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 34 som börjar"Kommunerna har" och slutar "hänvisning härtill" bort lyda: I budgetpropositionen föreslås kommunerna i fortsättningenfå ett avgörande inflytande över när varaktigt behov av en bostad enligt 7 § ibostadsfinansieringsförordningen skall anses föreligga. Utskottet har visserligen en positiv inställning tilldelegering av bostadslåneärenden till kommunerna, men förändringen i den nu behandladefrågan kan komma att leda till att den enskildes sitiiation försämras. Dettakan bli fallet i de kommuner som har en restriktiv inställning till bebyggelseutanför planlagt område. Kravet på varaktigt behov kan i dessa kommuner komma attanvändas för att på ett icke avsett sätt styra bebyggelseutvecklingen.Utskottet anser att det mot denna bakgrund måste finnas möjlighet till besväröver det kommunala beslutet i desSa frågor. Ett sådant besvär skallnaturligtvis inte bara kunna anföras av formella skäl, utan möjlighet skalläven finnas att få kommunens bedömning av det varaktiga behovet prövad. Vad utskottet ovan anfört med anledning av motion Bo226(c) yrkande 6 bör som sin mening ge regeringen till känna. dels utskottet under 26 bort hemställa 26. beträffande möjligheterna att anföra besvär attriksdagen med anledning av motion 1985/86:Bo226 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Regler för inräknande av kostnader för eget arbetei låneunderlaget (mom. 28) . och (båda c) anseratt ' . dels den del av utskottets betänkande på s. 35 som börjar"På de" och slutar "yrkande 8 avstyrks" bort lyda: Utskottet delar vad som i motion Bo226anförts om att BoU 1985/86:13 lånemöjligheten för eget arbete vid ombyggnadav flerbostadshus bör behållas. Ett borttagande av denna möjlighet skullemissgynna små fastighetsägare och i vissa fall även leda till ökade kostnader.Utskottet avstyrker således regeringens förslag och tillstyrker motion Bo226(c) yrkande 8. dels utskottet under 28 bort hemställa 28. beträffande regler för inräknande av kostnaderför eget arbete i låneunderlaget attriksdagen med bifall till motion 1985/86: Bo226 yrkande 8 inte godkänner vad ibudgetpropositionen förordats, Det kommunala inflytandet i bostadsrättsförening (mom.29) . och (båda c) anseratt dels den del av utskottets betänkande på s. 35 som börjar"Kravet på" och slutar "aktuell del" bort lyda: Det krav på insyn i vissa bostadsrättsföreningarsom infördes bör enligt utskottets mening nu kunna avvecklas.Bostadsrättsföreningarna sköter över lag, som även framhålls ibudgetpropositionen, sin förvaltning på ett tillfredsställande sätt. Kunskapeni förvaltningsfrågor och möjligheten att köpa kvalificerade tjänster på dettaområde är sådan att behovet av kommunalt inflytande inte längreföreligger. Utskottet kan mot denna bakgrund inte se något skäl att somregeringen föreslår behålla kravet på insyn. Regeringsförslagetavstyrks därför i nu aktuell del. Utskottet tillstyrker således förslaget imotion Bo226 (c) yrkande 9 om att avveckla kraven på kommunalstyrelserepresentation och revision i bostadsrättsföreningar. dels utskottet under 29 bort hemställa 29. beträffande detkommunala inflytandet i bostadsrättsförening att med bifall till motion 1985/86:Bo226 yrkande 9 och med avslag på förslaget i budgetpropositionen som sin mening ger regering en till känna vad utskottet anfört. 32.Markvillkoret (mom. 33) . (), (), Eriing (), (), (), () ochBirgitta () anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 38 som börjar"har" och slutar "tidigareställningstaganden" bort lyda: Enligt utskottets mening har markvillkoret inneburit attkommunerna fått en alltför dominerande ställning gentemot det enskildabyggandet. Kommunernas inflytande genom bl. a. den fysiska planeringen ärfullt tillräckligt. Markvillkoret har närmast skapat en total kommunalplanhushållning pä bostadsområdet.Byggföretag och byggherrar har förlorat möjligheten att BoU 1985/86:13genom planering av eget markinnehav få fram egna plan- och projekteringsalternativ.Skall smidigheten och anpassningsförmågan i bostadsbyggandet kunna stärkasförutsätter det att enskilda markägare och byggnadsföretag ges ökademöjligheter att medverka. Vid byggandet i förnyelseområden är det orealistiskt attkommunen först skall lösa in marken för att därefter fördela den efterkommunalt beslut. Detta förfaringssätt endast förlänger och fördyrarbostadsproduktionen utan att några fördelar vinns. Markvillkoret motverkarhärigenom sitt avsedda syfte och bör därmed avskaffas per . anfört bör med anledning av motionerna Bo226 (c) yrkande17, Bo227 (fp) yrkande 8 och Bo410 (m) yrkande 15 såvitt nu är i fråga som sinmening ge regeringen till känna. dels utskottet under 33 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionerna 1985/86:Bo226 yrkande 17, Bo227 yrkande 8och Bo410 yrkande 15, det sistnämnda yrkandet såvitt nu är i fråga, som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Konkurrensvillkoret (mom. 34) , och (alla m)anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 38 som börjar"Också i" och slutar "hänvisning härtill" bort lyda: Utskottet har ovan anslutit sig till motionförslag från m,c och fp om avskaffande av markvillkoret. Vad som härvid anförts bl. a. omeffekterna i form av ett starkt försämrat enskilt byggande och en fördyradbyggnadsproduktion äger giltighet även i vad avser konkurrensvillkoret. Föratt öka flexibiliteten och förbättra produktutvecklingen inom byggsektorn bördärför även konkurrensvillkoret avskaffas fr. o. m. i enlighetmed förslaget i motion Bo410 yrkande 15 såvitt nu är i fråga. Vad utskottetanfört bör som sin mening ge regeringen till känna. dels utskottet under 34 bort hemställa 34. beträffande konkurrensvillkoret attriksdagen med bifall till motion 1985/86:Bo410 yrkande 15 såvitt nu är i frågasom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Ändringar i bostadsfinansieringssystemet för att möjliggöra tillkomsten avs. k. ungdomslägenheter (mom. 38, motiveringen) , och (alla m)anser att den del av utskottets betänkande på s. 39 som börjar "Åtgärderhar" och slutar "till känna" bort lyda: delarmotionärernas uppfattning att ungdomens bostads- Det finns enligt utskottets mening en rad BoU1985/86:13 åtgärderav generell typ som aktivt kan bidra till att såväl ungdomens som andras bostadssituation kan förbättras. Som företrädare för moderata samlingspartiettidigare framhållit är det viktigt att mindre lägenheter bibehållsi större utsträckning och att rörligheten på bostadsmarknaden ökar. Åtgärdersom kan bidra härtill är en avreglering av bostadsbyggandet och en störrefrihet för bostadskonsumenter och byggare att utforma bostäderna i enlighetmed den efterfrågan som finns. Hit hör också åtgärder för att främja en ökatbosparande, och då inte minst hos ungdomen. utskottetatt åtgärder vidtas som leder till en icke önskvärd och oacceptabel Som anförs i en reservation (m) till betänkande BoU 1985/86:17 bör således den av regeringen förordade försöksverksamhetenrörande de ungas boende inte genomföras. börregelsystemet i sin helhet ses över med syfte att åstadkomma en avregleringoch därmed möjliggöra tillkomsten av lägenheter på bl. Vad utskottet med anledning av motion Bo223 (s) nu anförtbör som sin mening ge regeringen till känna. Konstnärlig Utsmyckning av byggnader (mom. 39) (vpk) anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 40 som börjar"Med anledning" och slutar "motion Bo225 (vpk)" bort lyda: Med anledning av motioner från vänsterpartietkommunisterna och socialdemokraterna har lånetillägget förkonstnärlig utsmyckning höjts från /m' till /m (BoU 1984/85:13 s. 2728) kunde den förordade höjningen ansesvara én första åtgärd, och regeringen anmodades lämna förslag till eventuellaytterligare åtgärder. Årets budgetproposition innehåller inte några sådanaförslag. Utskottet anser emellertid att lånetillägget är för lågtoch att ytterligare åtgärder därför nu bör vidtas! För statliga byggnader gäller att avbyggkostnaden skall avsättas för konstnärlig utsmyckning. Utskottet anser attenprocentsmålet också bör genomföras i våra bostadsområden och övrigabyggnader. Detta skulle innebära att god konst kommer ut till människorsamtidigt som konstnärerna får möjligheter till inkomster. För att säkerställaen sådan utveckling bör enprocentsregeln lagfästas. Lånetillägget bör utgå till varje enskilt projekt ochomfatta alla typer av byggnationer och anläggningar där människor vistas. Detbetyder att stödet bör utgå till både ny- och ombyggnad sarrit renovering avbyggnader och avse inte bara bostadshus utan också byggnader för konsumtion,produktion och kommunikation. Vad utskottet ovan anfört innebär en anslutning till vadsom föreslagits i motion Bo225 (vpk). delsutskottet under 39 bort hemställa BoU 1985/86:13 39. beträffande konstnärlig utsmyckning av byggnader attriksdagen med anledning av motion 1985/86:Bo225 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Avveckling av hyresrabatterna (mom. 43-44) . (), (), Eriing (), (), (), () ochBirgitta () anser att dels den del av utskottets betänkande som på s. 41 börjar"I och" och på s. 42 slutar "av utskottet" bort lyda: Redan i samband med riksdagsbeslutet om införandeav de temporära stimulansåtgärderna i form av statsbidrag för hyresrabatter ochhyresförlustgarantilån restes invändningar mot regeringsförslaget i motionerfrån m, c och fp. Därvid anfördes att eventuella stimulansåtgärder avseendebostadsbyggandet borde ges en inriktning som innebär att produktionen kommeratt avse bostäder som verkligen efterfrågas. Även om inga flera bostadshus blirberättigade till statsbidrag för hyresrabatter i och med utgången av år 1985finns anledning hävda att statsbidragsgivningen avseende redan utgåenderabatter upphör . Detta innebär en minskning påräntebidragsanslaget om 150 milj. kr. för nästa budgetår. Vad utskottet ovan anfört bör med anledning avmotionerna Bo221 (m) yrkande 6 såvitt nu är i fråga, Bo226 (c) yrkande 12,Bo227 (fp) yrkande 27 och Bo402 (m) yrkande 5 såvitt nu är i fråga som sinmening ge regeringen till känna. Utskottets ställningstagande i denna frågainnebär att regeringsförslaget om ändring i grunderna för att erhållahyresrabatter inte är aktuellt. dels utskottet under 43-44 bort hemställa 4344. beträffande avveckling av hyresrabatterna attriksdagen med bifall till motionerna 1985/86:Bo221 yrkande 6, Bo226 yrkande 12,Bo227 yrkande 27 och Bo402 yrkande 5, de två förstnämnda yrkandena och detsistnämnda yrkandet såvitt nu är i fråga, och med avslag på regeringens förslagsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Avveckling av hyresförlustgarantierna (mom. 45) . (), (), Eriing (), (), (), () ochBirgitta () anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 42 som börjar"Förslag om" och slutar "Motionsyrkandena avstyrks" bortlyda; Utskottet, har ovan anslutit sig till uppfattningen attstatsbidrag till hyresrabatter inte bör lämnas 1986. Utskottets ställningstagande beträffandehyresförlustgarantilånen innebär en anslutning till motionerna Bo221 yrkande 4,Bo226 yrkande 13, Bo 227 yrkande 25 och Bo402 yrkande 5, samtliga motionsyrkandensåvitt nu är i fråga. dels utskottet under 45 bort hemställa 45. beträffande avveckling av hyresförlustgarantierna attriksdagen med anledning av motionerna 1985/86:Bo221 yrkande 4, Bo226 yrkande13, Bo227 yrkande 25 och Bo402 yrkande 5, samtliga yrkanden såvitt nu är ifråga, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Ränte- och amorteringsfria lån till allmännyttigaföretag (mom. 46) (vpk) anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 42 som börjar"Utskottet har" och slutar "tidigare ställningstaganden"bort lyda: har hyrorna höjtsbetydligt mer än lönerna. har bostadsstödet realt sett minskat.Hyrorna ligger i stora delar av bostadsbeståndet nu på en sådan nivå attvanliga människor inte klarar sig utan socialbidrag. Utskottet anser attkraftfulla åtgärder måste vidtas för att sätta stopp för nya hyreshöjningar. Iavvaktan på åtgärder som långsiktigt kan stoppa hyresutvecklingen och pressaned boendekostnaderna bör ett statligt stöd till allmännyttan införas i form avränte- och amorteringsfria lån. De allmännyttiga bostadsföretagen har genom sin karaktäroch genom sin verksamhet kommit att spela en helt omistlig roll som ett led ien social bostadspolitik. Det är mot bakgrund härav nödvändigt att stärka dessaföretags ställning och härigenom förhindra att den sociala bostadspolitikenurholkas och försämras. Utan ett statligt stöd finns det enligt utskottetsmening stor risk för ökad trångboddhet, sämre och dyrare bostäder samt enutarmad boendemiljö för de grupper i samhället som allra bäst behöver enförbättring. Ett ökat stöd till de allmännyttiga bostadsföretagen ärden enda realistiska vägen att snabbt åstadkomma ett stopp för hyreshöjningaroch skapa ökad rättvisa på bostadsmarknaden. Ränte- och amorteringsfria låntill allmännyttan kan stoppa hyresökningar i såväl nybyggda som äldrelägenheter. Genom bruksvärdebestämmelserna i hyreslagen medför de föreslagnalånen lägre hyror även för boende hos privata hyresvärdar. Härigenom hindrasockså privata hyresvärdar att göra ökade vinster på hyresgästernas bekostnad. Vad utskottet nu med anledning av motion Bo216 (vpk)yrkande 3 anfört om ränte- och amorteringsfria lån bör som sin meningge regeringen till känna. delsutskottet under 46 bort hemställa BoU 1985/86:13 46. beträffande ränte- och amorteringsfria lån tillallmännyttiga företag attriksdagen med anledning av motion 1985/86:Bo216 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Varsam upprustning (mom. 47) . (), (), Karl-GöranBiörsmark (fp) och () anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 43 som börjar "Denovan" och slutar "hänvisning härtill" bort lyda: bostadsförbättringsprogram fanns konkretaförslag till förbättringar i byggnadslagstiftningens system som skulle hakunnat innebära ett stöd för varsamhet vid ombyggnader. Dessa förslag kom emellertidinte att konkretiseras genom särskilda ombyggnadsnormer eller ändringar i byggnadsstadgan.Införandet av särskilda ombyggnadsregler och varsamhetsbestämmelser har istället kopplats till genomförandet av den nya . Inte hellerbostadsfinansieringssystemet har i någon större utsträckning använtssom styrmedel för att infria önskemålet om varsammare ombyggnad. ärdet därför mer fördelaktigt att göra omfattande ombyggnader, med de risker förovarsamhet som detta .innebär, än att genomföra en fullt tillräcklig menbegränsad upprustning. Utskottet anser att det mot denna bakgrund är angelägetatt åtgärder vidtas på flera områden för att styra dagens ombyggnadsverksamhetmot större varsamhet. Detta gäller utformningen av reglerna både i byggnadslagstiftningenoch bostadsfinansieringssystemet. Även tillämpningen av dessa regler måstetillåtas ske med en viss flexibilitet där hänsyn kan tas till det enskildafallet. Vid ombyggnad av hyreshusär det vidare angeläget att de hyresgäster sombor i husen får ett större inflytande över omfattningen av upprustningen. Dehar den bästa kännedomen om husen och kan väga omfattningen av ombyggnaden motden slutliga kostnaden i hyran. Möjligheten till större varsamhet skall naturligtvisäven gälla småhusen. Dagens lånesystem lockar ibland till betydligt störreingrepp i fastigheten än vad som egentligen är nödvändigt. Bostadsförbättringsprogrammet utvärderas ,och regeringen avser att återkomma med en redovisning på dettaområde. Utskottet anser det vara angeläget att de förslag som läggs fram idetta sammanhang leder till en mer varsam ombyggnadsverksamhet. Vad utskottetnu anfört om varsam upprustning med anledning av motionerna Bo209 (c) såvitt nuär i fråga, Bo219 (fp) och Bo227 (fp) yrkande 17 bör som sin meningge regeringen till känna. Motion Bo210 yrkande 2 avstyrks. dels utskottet under 47 bort hemställa 47. beträffande varsam upprustning att inedanledning av motionerna 1985/86:Bo209. Bo219 och Bo227 yrkande 17. detförstnämnda yrkandet såvitt nu är i fråga, samt medavslag på motion 1985/86:Bo210 yrkande 2 som sin mening BoU 1985/86' 13 gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Varsam upprustning (mom. 47) (vpk) anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 43 som börjar"Den ovan" och slutar "hänvisning härtill" bort lyda: Som framhålls i kommunisternas motion Bo210har inte dét ROT-program som antog fått de avseddaeffekterna på alla områden. Avsikten var att varsamt förbättra icke modernabostäder, säkra underhållet av bostäder, öka tillgängligheten ochenergisparandet samt att rädda sysselsättningen inom byggsektorn. På fleraområden har emellertid ROT-programmet enligt utskottets mening fått såskadliga effekter att kraftfulla åtgärder nu måste vidtas. Den skada ROT-programrnet åstadkommer i sin nuvarandetappning sammanhänger med att i synnerhet ägare av privata hyreshus kan görastora vinster på att genomföra totalrenoveringar av fullt moderna hus där behovav visst underhåll föreligger. Både husen och de boende råkar illa ut.Riksantikvarieämbetet har börjat uppmärksamma de uppenbara förvanskningar avarkitektoniska och kulturhistoriska värden som åstadkoms genom den omfattandeoch okänsliga ombyggnadsverksamheten. Nya, men snabbt nedgångna materialersätter gamla som bara skulle behöva enklare underhåll. Den allvarligaste skadan gäller emellertid alla de boendesom kommer i kläm. Totalrenoveringarna driver fram tvångsevakueringar i storskala. Några forskare har studerat saneringsprocessen och funnit attevakueringarna slår sönder det sociala skyddsnätet på ett sätt som är ytterstallvarligt, särskilt för de äldre. Både ohälsan och dödligheten ökar. Det har också visat sig svårt för de boende att tillvaratasina intressen och styra ombyggnaderna mot vad som är angeläget och förnuftigt,så länge de ekonomiska krafterna så hårt styr mot totalrenovering. Det behövs enligt utskottets mening ett förtydligande avvillkoren för hyresnämnden att lämna tillstånd till ombyggnad mothyresgästorganisationens veto, så att fastighetsekonomiska skäl inte godtassom särskilda skäl. Främst behövs dock en översyn av finansieringsvillkoren förunderhåll och ombyggnad. Nuvarande ordning innebär ett nationalekonomisktslöseri och ekonomiska bördor för hyresgästerna av betydande storlek. Utskottet tillstyrker med anledning av det ovan anfördamotion Bo210 (vpk) yrkande 2. Motionerna Bo209 (c) yrkande 2 såvitt nu är ifråga, Bo219 (fp) och Bo227 (fp) yrkande 17 avstyrks. dels utskottet under 47 bort hemställa 47. beträffande varsam upprustning att med anledning av motion 1985/86:Bo210 yrkande 2 och med avslag på motionerna 1985/86:Bo209, denna motion såvitt nu är i fråga, Bo219 samt Bo227 yrkande 17 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 90 Ettutvidgat ROT-program m. m. (mom. 48) BoU 1985/8613 . och (båda c) anseratt dels den del av utskottets betänkande på s. 44 som börjar"Den av" och slutar "i fråga" bort lyda: Utskottet anser det vara av central betydelse att detproblemområde som behandlas i motion Bo204 (c) i fortsättningen ägnas störreuppmärksamhet. Det år av största vikt att samhällets basinvesteringar - dens.k. infrastrukturen - inte tillåts förfalla på grund av bristande underhåll. Ett område där risken är mycket stor församhällsekonomisk misshushållning är vatten- och avloppssystemet i mångatätorter. I finns VA-system av mycket varierande ålder. - dåavloppsnätet i våra tätorter i princip är färdigbyggt - är drygt hälften avavloppsnätet byggt eller . Den sårbaraste delen äravloppsledningar -som till består av betongrör - som är mer än 20 årgamla. Betongrören har en begränsad livslängd. Nästan alla äldre rör av betongläcker i fogarna. Dessutom finns det ofta sprickor i rörsystemen. Läckage frånoch till avloppssystem medför inte sällan erosion i omgivande markskikt ochtill följd därav sättningar i vägar och gator. Förnyelse av de äldre systemen är kostnadskrävande medanunderhållskostnaden sjunker på grund av de nya materialens större hållbarhet.Bristande underhåll av VA-näten innebär slöseri med vattenresurserna ochläckage som menligt kan påverka grundvattnet. Värdet pådet svenska VA-nätet har uppskattats till ca 150-200 miljarder kronor.Nuvarande renoveringstakt om 150 milj. kr. är orimligt låg. Ettmålmedvetet åtgärdsprogram för att undanröja ett framtida sammanbrott avVA-nätet skulle kunna innebära att man inriktar sig på att fram till år 2000förnya det VA-nät som anlagts . Ett sådant program skulle habetydande sysselsättningseffekt. Beräkningar finns som innebär att ca 10 000arbetstillfällen kan skapas vid årliga investeringar i VA-nätet om ca 3miljarder kronor. En inventering i kommunerna för att klarlägga behovet avunderhåll i VA-nätet föreslås i motion Bo204 (c). 1 en sådan inventering måsteklarläggas hur ekonomiskt utrymme för insatserna skall skapas. Genom revideringav VA-taxorna bör det vara möjligt att skapa kommunalekonomiskaförutsättningar för reinvesteringar i VA-nätet. Mot bakgrund av vad som ovan anförts om behovet avunderhåll och förnyelse av VA-nätet bör ge sin anslutning till motionBo204 (c) och hos regeringen begära förslag till ett långsiktigt program isyfte att säkerställa att detta underhållsarbete förverkligas. Utskottet kandäremot inte dela de synpunkter som läggs fram i motion Bo216 (vpk) omspeciella villkor inom ROT-programmets ram för offentliga byggnader m.m. Yrkande2 såvitt nu är i fråga i denna motion avstyrks. dels utskottet under 48 bort hemställa 48. beträffande ett utvidgat ROT-program m. m. attriksdagen med anledning av motion 1985/86:Bo204 och med avslag på motion1985/86:Bo216 yrkande 2, det sistnämnda yrkandet såvitt nu är i fråga, som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet BoU 1985/86:13 anfört. Ettutvidgat ROT-program m. m. (mom. 48) (vpk) anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 44 som börjar"Den av" och slutar "i fråga" bort lyda: Det finns ett eftersatt underhåll i ett stort antaloffentliga byggnader och anläggningar. Eftersläpningen av underhålls- ochförbättringsverksamheten gäller bl. a. barnstugor, skolor och sjukhus,bibliotek, idrottsanläggningar, förvaltningsbyggnader och samlingslokaler. Detfinns också ett eftersatt behov av upprustning av VA-nätet ikommunerna. För , som går blir detta nät allt sämre.Man gör allt större förluster genom trasiga vattenledningar osv.