bet · G901UbU13 · 1985-12-31 00:00:00 — om anslag till forskning och centralt ~~" utvecklingsarbeteinom skolväsendet, m. m. H»oV/o 1985/86:100) I detta betänkande behandlas förslag som regeringenförelagt i proposition 1985/86:100 bilaga 10() under punkterna B 7. Forskning och centraltutvecklingsarbete inom skolväsendet, B 8. Fortbildning m. m., B 9. Regionalaåtgärder för elever med handikapp och B 10. Kopiering av litterära ochkonstnärliga verk inom utbildningsväsendet jämte motioner. Forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet Regeringen har under punkt B 7 (s. 85) föreslagitriksdagen att till Forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendetför /87 anvisa ett reservationsanslag av . 1985/86:Ub823 av m. fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om behovetav glesbygdsutbildningar. Från förevarande anslag bekostas forskning och centraltutvecklingsarbete inom ungdomsskola och vuxenutbildning samt informationsåtgärderi samband därmed. () ansvarar för planering, samordning,utvärdering och spridning av information om verksamheten. Från anslagetbekostas även den centrala utvärderingen av pågående utvecklingsarbete inomgymnasieskolan. Utskottet tar i detta sammanhang upp till behandlingmotion / 86:Ub823 (s), vari en rad synpunkter förs fram rörandeutbildningens roll när det gäller att utveckla glesbygden. Mofionärernaframhåller den särskilda betydelse som samarbete mellan olikautbildningsanordnare därvid har. Vidare är en samordning mellan intressenteroch utbildningsanordnare ett villkor för att få till stånd den utbildning sombehövs. Utbildning i glesbygd och för glesbygd måste organiseras och bedrivasefter de speciella förutsättningar som råder i glesbygden. I motionen åberopasett förslag till försöks- 1 1985/86.14 saml. verksamhet,som har diskuterats och som skiille; syfta till att på UbU1985/86:13 nivå bättresamordna utbildningsinsatserna såvitt avser gymnasieskolan, kommunalvuxenutbildning, arbetsmarknadsutbildning, folkhögskola och studieförbund.Härigenom nås ett effektivare utnyttjande av de befintliga resurserna,som en styrning kan ske mot utbildning som är angelägenför utvecklingen i glesbygdskommunerna. utöver vadsom redan sker genom glesbygdsdelegationens verksamhet - i särskildordning medverka till satsning på glesbygdsutbildningar, anser Frågan om samarbete mellan olika anordnare av utbildningpå gymnasial nivå behandlades utförligt av utskottet i samband med riksdagensbeslut i anledning av proposition 1983/84:116 om gymnasieskola i utveckling(UbU 1983/84:29, rskr. 1983/84:412). I propositionen föreslogs bl.a. att olikamodeller skulle prövas för samarbete mellan gymnasieskolan och den kommunalavuxenutbildningen i syfte att lösa glesbygdens utbildningsbehov. Riksdagengodkände regeringens förslag att regelsystemet för de båda utbildningsformernaskulle anpassas till varandra i fall där det behövs för att möjliggöra ökatsamarbete mellan utbildningsformerna i syfte att utnyttja resurserna bättre.Utskottet fann det även angeläget att man genom samverkan mellan gymnasieskolanoch arbetsmarknadsutbildningen utnyttjar tillgängliga utbildningsresurser iform av lokaler och utrustning så effektivt som möjligt. Vidare godkänderiksdagen vad i propositionen hade anförts om åliggande för länsskolnämndernaatt ta initiativ till regionala samråd om utbildningsutbudet (jfr 28 §förordningen med instruktion för den statliga skoladministrationen, SFS1981:1371, paragrafen ändrad 1984:583). Utskottet vill i sammanhanget även peka på attlänsskolnämnderna från för användning på försök i länet fårgodkänna tim- och kursplaner för särskilda yrkesinriktade kurser i kommunalvuxenutbildning (jfr 1 kap. 12 a § vuxenutbildningsförordningen, SFS 1985:288,ändrad 1985:996). Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärangeläget att satsa på utbildning i glesbygd och erinrar om att regeringen år1982 uppdrog åt SÖ att, efter samråd med statens industriverk ochglesbygdsdelegationen, inventera, utarbeta och fastställa kursplaner för vissyrkesinriktad utbildning inom och statlig utbildning för vuxna. Deutbildningar söm åsyftades var dels sådana som fräriijar företagsutveckling,dels glesbygdsanpassade utbildningar. Utskottet anser att pågående arbete med utveckling avläroplaner och arbetet med satsning på utbildningar för glesbygd bör kunna skeinom ramen för befintliga resurser. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetförslaget om ett uttalande av om behovet av glesbygdsutbildningar. Utskottet tillstyrker regeringens förslag att riksdagenfill Forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet för budgetåret1986/87 skall anvisa ett reservationsanslag av . Åberopandedet anförda hemställer utskottet UbU 1985/86:13 1. beträffandebehovet av glesbygdsutbildningar att avslår motion 1985/86 :Ub823, attriksdagen till Forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet /87 anvisar ett reservationsanslag av . Regeringen har under punkt B 8 (s. 85-87) föreslagitriksdagen att till Fortbildning m.m. för /87 anvisa ettreservationsanslag av . 1985/86:Ub201 av () och ()vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 2. att beslutar att hos regeringen hemställa omsådana åtgärder att fortbildning av lärare organiseras på ett sådant sätt att lärare med undervisningsskyldighet i religionskunskap får möjlighet att skaffa sig erforderlig utbildning. 1985/86:Ub226 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att en fortsatt utredning omreligionsundervisnings mål och intenfioner får utföras vidsamhällsvetenskapliga insfitutionen vid , för attdärefter åtgärder skall kunna vidtas som erfordras samt att fortbildningen avlärare i religionskunskap intensifieras. 1985/86:Ub238 av m.fl. (fp) vari - såvittnu är i fråga - yrkas 3. att hos regeringen begär åtgärder för atttillgodose behovet av behöriga lärare för undervisningen i religionskunskap på högstadiet genom såväl fortbildning som vidareutbildning. 1985/86:Ub258 av () och ()vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt lärarfortbildningen bör utvecklas fill att omfatta miljöfrågorna. 1985/86:Ub272 av m. fl. (vpk) vari - såvitt nuär i fråga - yrkas 8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi mofionen anförts om fortbildning. 1985/86:Ub293 av () och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om möjlighet till fortbildning för lärare vidriksinternatskolorna. 1985/86:Ub813 av m. fl. (c) vari - såvitt nuär i fråga - yrkas 3. att hos regeringen begär förslag tillkompletteringsutbildning av redan yrkesverksamma lärare. 1* 1985/86.14saml. utskottet UbU 1985/86:13 Föredragande statsrådet anför att det inomutbildningsdepartementet pågår en översyn av fortbildningensorganisation. Avsikten är att skapa förutsättningar för att fortbildningenskall bli ett än effektivare instrument för skolans utveckling. Resultatet avöversynen avses kunna redovisas budgetproposition. a. om att () har fått i uppdrag att redovisa behovetav fortbildning för lärare för att dessa skall få kotnpetensmotsvarande den nya grundskollärarutbddningen som har beslutat om(prop. 1984/ 85:122, UbU 1984/85:31, rskr. 1984/85:366). I avvaktan påresultatet av pågående arbete bör - anför statsrådet - inriktningen avfortbildningen och vidareutbildningen av skolväsendets personal i huvudsak varadensamma som . I mofion 1985/86:Ub272 (vpk) berörs den pågående översynenav fortbildningen. Motionärerna utgår från att översynen skall leda till atthögskolans resurser bättre tas fill vara och att kopplingen mellan kommun ochhögskola skall kunna förstärkas. Detta kan ske genom en översyn av de regionalafortbildningsavdelningarna. Vidare bör enligt motionärerna översynen beaktaproblemen med täta lärarbyten och många vikarier till följd av det nuvarandefortbildningssystemet. Motionärerna begär att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om fortbildning (yrkande 8). Mot bakgrund av det pågående översynsarbetet anserutskottet att inte nu skall uttala sig närmare om formerna för denframtida verksamheten med fortbildning av lärare i skolväsendet. Utskottetutgår från att bl. a. de frågor rörande fortbildningen som tas upp i motionenbeaktas vid översynen. Vidare utgår utskottet från att förslag till lösningarpå de problem som vidlåder den nuvarande organisationen kommer att redovisas.Riksdagens medverkan till en ändrad fortbildningsorganisation torde senare blipåkallad genom förslag som regeringen framlägger. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion1985/86:Ub272 yrkande 8. I mofion 1985/86:Ub813 (c) tas frågan upp omkompletterande utbildning för redan yrkesverksamma lärare. Motionärerna anseratt en del av de resurser som frigörs genom det minskande antalet elever böranvändas för sådana utbildningsinsatser. bör begära att regeringensnarast återkommer med förslag i ärendet (yrkande 3). Något förslag attsärskilda medel för ändamålet skall föras upp under förevarande anslag förnästa budgetår framförs inte i motionen. Utskottetvill med anledning av yrkandet anföra följande. beslutade om lärarutbildningför (prop. 1984/85:122, UbU 1984/85:31, rskr. 1984/85:366). Somframgår av vad utskottet anfört i det föregående har SÖ fått i uppdrag attredovisa behovet av viss kompletterande utbildning av lärare motbakgrund av riksdagsbeslutet. len till regeringens beslut-vilket är daterat den26 - fogad promemoria heter det bl. a. att en plan för fortbildningav lärare i enlighet med vad som har anförts i ifrågavarande proposition ochutskottsbe- tänkandebör göras upp. SÖ bör översiktligt UbU 1985/86:13redovisa behovet av fortbildning av lärare för att dessa skallkunna uppnå en kompetens motsvarande den som den nya gruridskollärarlin-jenkommer att ge. Enligt utskottets uppfattning är syftet med ifrågavarandemotionsyrkande i huvudsak tillgodosett genom de åtgärder regeringen redan vidtagit,varför det bör avslås av . Frågan om fortbildning av lärare vid riksinternatskolornabehandlas i motion 1985/86:Ub293 (m). Motionärerna pekar på att stafiiga medelinte beräknas för dessa lärares fortbildning. Med hänvisning till att lärarnahar statligt reglerade tjänster och att statsbidrag fill lönekostnaderna utgårenligt samma grunder som till kommunala skolor samt att staten genomriksinternatskolorna har iklätt sig ett särskilt ansvar för att tillförsäkravissa elever skolgång under trygga förhållanden föreslås i motionen attekonomiskt utrymme bör kunna beredas under förevarande anslag för attmöjliggöra fortbildning för ifrågavarande lärare med statliga medel. Utskottet behandlade under det förra frågan ommöjlighet för lärare vid riksinternatskolorna att med hjälp av statliga medeldeltaga i fortbildning och erinrade - i likhet med vad som görs i mofionen - omatt staten genom de båda riksinternatskolorna tagit på sig ett speciellt ansvarför vissa elever (mot. 1984/85:1928, UbU 1984/85:15 och 18). De elever somavses är barn och ungdom som har utlandssvenska föräldrar och sådana som harbehov av miljöombyte eller som är från glesbygd och inte kan beredas annantillfredsställande inackordering (10 § förordningen om riksinternatskolor, SFS1970:333). Utskottet utgick från att regeringen följer utvecklingen i detberörda hänseendet vid riksinternatskolorna och vidtar de åtgärder som bedömspåkallade och avstyrkte därmed den då aktuella motionen. Utskottet har med anledning av nu förevarande motionövervägt frågan ytterligare och finner att det finns skäl att vidta åtgärder ihuvudsaklig överensstämmelse med vad som förordas i motionen. Utskottet villhärvid bl. a. peka på utvecklingsarbetet inom det allmänna skolväsendet. uppfattning bör ny kunskap och nya metoder för att förnya skolanföras vidare till lärare vid riksinternatskolorna och därmed främja verksamhetenäven vid dessa skolor. Utskottet anser det sålunda mofiverat att regeringen ianslutning till beredningen av ärendet angående fortbildningens framtidaorganisation närmare överväger möjligheterna att med statliga medel beredalärare vid riksinternatskolorna möjlighet till fortbildning. Det ankommer påregeringen att föreslå hur medel för ändamålet skall beräknas. Utskottet vill isammanhanget peka på den procentsats (1,66) efter vilken bidrag till lokalskolutveckling har beräknats för nästa budgetår under gymnasieskolanslaget (B19). Vad utskottet nu har anfört om möjligheter till fortbildning för lärarevid riksinternatskolorna bör med anledning av motion 1985/86:Ub293som sin mening ge regeringen till känna. I mofionerna 1985/86:Ub201 (m) yrkande 2, 1985/86:Ub226(c) och 1985/ 86:Ub238 (fp) yrkande 3 framförs krav på ökad omfattning avfortbildning för lärare i religionskunskap. I huvudsak likartade motiveringaråterfinns i motionerna, nämligen religionens och i synnerhet kristendomensbetydelse för vårkultur samt bristande kunskaper och kompetens hos de lärare som i UbU1985/86:13 dag svarar för religionsundervisningen. I motion 1985/86:Ub226begärs dessutom särskilda resurser till samhällsvetenskapliga institutionenvid för fortsatt utredning om religionsundervisningensmål och intentioner. Frågan om hur viktigt det är att miljöproblemen lyfts frami skolans undervisning behandlas i motion 1985/86:Ub258 (s). Enligt yrkande 3 imotionen bör lärarfortbildningen utvecklas till att omfatta miljöfrågorna. Utskottet behandlade under det förra riksmötetmotionsledes framförda önskemål om ökade fortbildningsinsatser i en rad ämnen,däribland religionskunskap. Utskottet redogjorde då förhållandevis utförligtför hur det nuvarande systemet för fortbildning fungerar i vad gäller detlokala och regionala ansvaret för det pedagogiska utvecklingsarbetet ochmöjligheterna för staten att utöva inflytande över personalutvecklingen (UbU1984/85:15 s. 7). Utskottet hänvisar till detta. Liksom vill utskottet även i nu förevarandesammanhang erinra om att religionskunskap såvitt avser bibehållna löneförmånerär ett av regeringen prioriterat ämne. Utskottet har erfarit att större delenav fortbildningen i religionskunskap i likhet med föregående år avser breddningav högstadielärarnas kompetens och att intresset för denna utbildning bedömssom relativt gott. Låg- och mellanstadielärarnas intresse för fortbildning iämnet har dock minskat jämfört . Utskottet, som erinrar om att det är kommunerna som haratt prioritera mellan olika slag av fortbildning med hänsynstagande till bl.a.lärarnas , intresse, vill även i detta sammanhang hänvisa till den pågåendeöversynen av fortbildningen. Enligt utskottets uppfattning bör medanledning av motionerna 1985/86:Ub201 yrkande 2, 1985/86:Ub226 och1985/86:Ub238 yrkande 3 inte göra något uttalande om särskilda åtgärder förökad omfattning av eller utredning om fortbildning i religionskunskap. Med detanförda avstyrker utskottet motionerna. Även när det gäller motion 1985/86:Ub258 om miljöfrågor ifortbildningen vill utskottet hänvisa till vad utskottet har anfört omansvaret för det pedagogiska utvecklingsarbetet m. m. Utskottet konstaterar - imotsats till vad som anförs i motionen - att ämnet miljö inte bara förekommer ifortbildningen utan även är ett prioriterat ämne. Utskottet har erfarit attintresset för miljöfrågorna är stort hos lärarna och att ämnet är mycketuppmärksammat ute i kommunerna i det lokala utvecklingsarbetet. Utskottet villdessutom peka på att miljöfrågor i viss omfattning även behandlas vidfortbildning i de samhällsorienterande och naturorienterande ämnena (So-resp.No-teknik-blocken). Med hänvisning till det anförda anser utskottet att ejheller motion 1985/86:Ub258 yrkande 3 bör föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida. Utskottet tillstyrker regeringens förslag att riksdagentill Fortbildning m. m. för /87 skall anvisa ettreservationsanslag av . Åberopandedet anförda hemställer utskottet UbU 1985/86:13 1. beträffandepågående översyn av fortbildningen att avslår motion 1985/86:Ub272yrkande 8, 2. beträffandeviss fortbildning av redan yrkesverksamma lärare i attriksdagen avslår motion 1985/86:Ub813 yrkande 3, 3. beträffande/orrii//(Hi«gav lärare vid riksinternatskolorna attriksdagen med anledning av motion 1985/86:Ub293 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet har anfört, 4. beträffandefortbildning i religionskimskap, m. tn. attriksdagen avslår motionerna 1985/86:Ub201 yrkande 2, 1985/ 86:Ub226 och1985/86:Ub238 yrkande 3, 5. beträffandemiljöfrågorna i fortbildningen attriksdagen avslår motion 1985/86:Ub258 yrkande 3, attriksdagen till Fortbildning m. m. för /87 anvisar ettreservationsanslag av . Regionala åtgärder för elever med handikapp Regeringen har under punkt B 9(s. 88) föreslagit riksdagenatt till Regionala åtgärder för elever med handikapp för /87anvisa ett reservationsanslag av . 1985/86:Ub838 av Per m. fl. (m) vari - såvitt nu äri fråga - yrkas 8. att beslutar att ändra benämningen på anslag B9 till Regionala och lokala åtgärder för elever med handikapp samt att /87 anvisa ett reservationsanslag av . Regeringen föreslår att det nuvarande anslaget Särskildaåtgärder på skolområdet (SÅS-anslaget) skall avvecklas fr.o.m. budgetåret1986/87. Motsvarande medel (för innevarande budgetår uppgår anslaget till .) bör i stället dels fördelas på tre nya anslag, ett anslag förregionala åtgärder för elever med handikapp (.) - vilket ärdetsamma som förevarande anslag, ett anslag för särskilda åtgärder inomgrundskolan (.) och ett anslag för särskilda åtgärder igymnasieskolan (. ), dels, till en mindre del (3,6 milj. ),föras till en särskild anslagspost under anslaget B 11. Bidrag till driften avgrundskolor m. m. Med hänvisning dels till att syftet med det nuvarandeSÅS-anslaget, nämligen att särskilt stöd skulle utgå till kommuner medsärskilda behov, inte har kunnat tillgodoses, dels till ett av SÖ avlämnatförslag fill hur SÅS-anslaget bör avvecklas föreslås i motion 1985/86:Ub838 (m)en annan fördelning av SÅS-medlen än den regeringen har förordat. bl.a. attdet nu förevarande nya anslaget bör föras upp med 100 milj. kr. UbU1985/86:13 Därjämte bör enligt motionen anslagets benämning vara Regionala ochlokala åtgärder för elever med handikapp. I motionen beräknas en besparing om100 milj. kr. på de tre berörda anslagen. Utskottet utgår från att ett bifall av tillmotionärernas förslag om en ökning av förevarande anslag rned 83 850 000 kr.jämfört med regeringens förslag bör innebära ett bifall även till förslaget imotionen att ej föra upp på statsbudgeten det nya anslaget Särskilda åtgärder igrundskolan, vilket anslag utskottet behandlar i annat sammanhang. Ett bifalltill motionen skulle således innebära att en reduktion av berörda anslag sker med100 milj. kr. Utskottet avstyrkte under det förra ettmotionsledes framfört förslag om lika stor besparing på nu ifrågavarande medeloch hänvisade till att medlen avser åtgärder på ett angeläget område, genomvilka stöd ges främst åt elever med särskilda behov. Med samma motivering ochmot bakgrund av vad motionärernas förslag om en höjning av förevarande förslaginnebär i sin helhet avstyrker utskottet yrkande 8 i motion 1985/86:Ub838.Riksdagen bör i enlighet med budgetpropositionen för Regionala åtgärder förelever med handikapp för /87 anvisa ett reservationsanslag av16 . Åberopande det anförda hemställerutskottet beträffande anslagsbeloppet att till Regionala åtgärder förelever med handikapp med bifall fill proposition 1985/86:100 och med avslag påmotion 1985/ 86:Ub838 yrkande 8 för /87 anvisar ettreservationsanslag av . Kopiering av litterära och konstnärliga verk inomutbildningsväsendet Utskottet fillstyrker regeringens under punkt B 10 (s. 89)framlagda förslag och hemställer attriksdagen till Kopiering av litterära och konstnärliga verk inom utbildningsväsendet för /87 anvisar ettförslagsanslag Stockholmden På utbildningsutskottets vägnar Närvarande: (), (),' PerUnckel (m), (), (), (), IngvarJohnsson (s), (), (), (),(), (), (vpk), BirgerHagård (m) och (). Reservationer UbU 1985/86:13 Viss fortbildning av redan yrkesverksamma lärare i (punkt 2, mom. 2) () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 sombörjar med "beslutade" och på s. 5 slutar med "avriksdagen" bort ha följande lydelse: Utskottet delar mofionärernas uppfattning att det ärangeläget att regeringen vidtar erforderliga åtgärder för att sådanfortbildning skall kunna äga rum i mycket större omfattning än vad nu är falletsom gör det möjligt för lärare i att bredda sin kompetens och därmedi huvudsak motsvara de behörighetskrav som kommer att ställas pågrundskollärarna. Utskottet vill härvid liksom motionärerna inte bara hänvisafill den nya lärarutbildningen utan även peka på angelägenheten av att den ofta förekommande s. k. kvackningén (undervisning av icke behörig lärare)försvinner. När det gäller finansieringen av en snabb ' utökning avifrågavarande fortbildning bör det enligt utskottet vara möjligt att föra överresurser från driften av , vilka frigörs i samband med ett minskandeelevantal, till fortbildningen. Vad utskottet nu har anfört om vissfortbildning av redan yrkesverksamma lärare bör med bifall fillmotion 1985/86:Ub813 yrkande 3 som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande viss fortbildning av redan yrkesverksammalärare i attriksdagen med bifall till mofion 1985/86:Ub813 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört, Anslagsbeloppet under Regionala åtgärder för elever med handikapp (punkt 3) Per , och (alla m) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjar"Utskottet utgår" och slutar "av ." bort ha följandelydelse: Utskottet tillstyrker motionärernas förslag fillfördelning av de s.k. SÅS-medlen och hänvisar därvid till SÖ:s förslag omuppdelning av det nuvarande SÅS-anslaget. Utskottet föreslår sålunda attriksdagen med avslag på budgetproposifionen anvisar 100 milj. kr. underförevarande anslag, vars benämning bör ändras i enlighet med motionen.Utskottet delar även motionärernas uppfattning att det bör vara möjligt attgöra den besparing som följer av ett bifall till mofionen i motsvarande delar. dels att utskottets hemställan bortha följande lydelse: beträffande anslagsbeloppet att till Regionalaoch lokala åtgärder för elever med avslag påproposition 1985/86:100 för /87 anvisar ett UbU 1985/86:13reservationsanslag av . Pågående översyn av fortbildningen (punkt 2, mom. 1) Per (), (), (), () och (m) anför: Lärarfortbildningens organisation är för närvarandeföremål för översyn. Enligt vår uppfattning bör fortbildningen förläggas tillsådan tid att elevernas undervisning störs i minsta möjliga utsträckning.