bet · G901AU13 · 1985-12-31 00:00:00 — Länsstyrelserna har också under senare årintensifierat sina insatser med hjälp av främst glesbygdsmedlen. Enligtriksdagens beslut förta året får för övrigt fiskodling numera stödjas medregionalpoHtiska insatser, vilket bör få särskild betydelse i vissaskärgårdsområden. Glesbygdsdelegationenägnar enligt vad utskottet inhämtat skärgårdsfrågorna särskilduppmärksamhet. Del bedrivs också ett samarbete på nordisk basis när del gällerulvecklingen i skärgårdsområdena. Utskottetdelar vidare uppfattningen i motionerna om betydelsen av att de statligamyndigheterna också väger in de regionalpolitiska aspekterna innan man fattarbeslut som kan få negativa konsekvenser för utvecklingen i skärgården. Det börvara en viktig uppgift för länsstyrelserna all bevaka alt så blir fallet. Närdet gäller de beslut som fattas på central nivå bör nämnas att man som - somtidigare nämnts - inom regeringens kansli tagit initiativ till en samordningsgruppbestående av statssekreterare för olika departement. Avsikten är att man pådetta sätt skall i ökad utsträckning ta hänsyn till de regionalpolitiskakonsekvenserna innan beslut inom olika politikområden fattas. Slutligenanser utskottet att det bör ankomma på länsstyrelserna alt utarbetaåtgärdsprögram m. m. för utvecklingen i sina resp. skärgårdar. Medhänvisning till vad ovan anförts avstyrker utskottet motionerna A403, A485 samtA499. Stockholmslän har liksom under den gångna delen av 1980-lalet haft enbetydande befolkningstillväxt. ökade befolkningen med i runt tal15000 personer, en fördubbling av tidigare årliga ökningar. Den relativaarbetslösheten uppgär i regel bara till hälften av den genomsnittligaarbetslöshelen i landet och är den lägsta bland länen. Räknat i absoluta talblir anlalel arbetslösa dock ganska högt på grund av befolkningens storlek -antalet invånare, drygt 1,5 miljoner, är mer än dubbelt så stort som i dedärnäst mest befolkningstäla länen. Länetbehandlas i fem motioner. I en av dem, 1985/86; A498 av m. fl. (c), finns ett yrkande om åtgärder mot en befolkningskon centration till . Motionärerna pekar på den snabba befolkningsökningen och att den bl. a. medfört alt det för gällande planeringstalet för länets utveckling redan har passerats. De anser attStockholmsregionen bör utvecklas i harmoni med landet i AU 1985/86: 13 övrigt,utan allt värre kö- och trängselproblem, exploatering av människor och naturgenom långa arbetsresor och nya trafikleder genom känsliga miljöer, förtätningi befintlig bebyggelse och nya storutbyggnader i kvarvarande grönområden.Riksdagen bör av regeringen begära åtgärder inom regionalpolitik,samhällsplanering och resursanvändning som hejdar den snabbabefolkningskoncentrationen till . Motionärerna angersammanfattningsvis som balansallernativ i samhällsplaneringen attStockholmsregionen skall växa som andra delar av landel men inte fortare. Övrigafyra motioner tar sikte på olika problem med inomregional obalans i Stockholmslän. Det finns ett yrkande som gäller den frågan även i molion A498. PärGranstedt m. fl. (c) framhåller i motion 1985/86; A497 alt den starkakoncentrationen av arbetstillfällen till regionens centrala delar, Stockholmsoch kommuner, missgynnar särskill de södra förortskommunerna. Staten börta initiafiv till en bättre fördelning av arbetstillfällena dels genom ettprogram för omfördelning av de statliga arbetsplatserna, dels genom att deregionala organen tillsammans med och de berörda kommunerna påolika sätt stimulerar det enskilda näringslivets utveckling i de underförsörjdaregiondelarna. m.fl. (c) föreslår i motion A498 att ett hyreslakinförs för de statliga myndigheternas lokalkostnader i centraladelar. m.fl. (vpk) efterlyser i motion 1985/86; A455 ett program förarbeten i som ökar antalet arbetstillfällen framför allt ilänets södra delar. Programmet bör ha fler induslriarbels-plalser sommålsättning, och det bör därutöver bygga på storstadens särskildaförutsättningar. Som konkreta åtgärder anger motionärerna elt energikombinat iNynäshamn, tvärvetenskapligt centrum för forskning om nya produkter och nyteknik inom l.ex. energi-, miljö- och industriområdet, biotekniskt centrum iHuddinge, samhälleligt engagemang i en dalateknologi baserad pä optik saml eltcentrum för svensk design förlagt till . Imotion 1985/86; A492 av () föreslås följande ålgärder förall aktivera hela så att denna blir "den spjutspetsin som krävs för all regionen skall fungera väl som landels styr-och utvecklingscentrum"; Förbättrade kommunikationer, bl. a. en flygplatsi och möjligheter lill snabba tvärkom-munikalioner, universitet påSödertörn, forskar- och utveckhngsbyar, internationellt mäss- ochkongresscentrum samt stöd till kommunerna i de eftersatta delarna av regionen iarbetet med att skapa goda miljöer för boende, service och kultur. Liknandeåtgärder förordas även i motion 1985/86; A500 av stedt (fp), bl. a. en ny flygplats i och bättre tvärkommunikationer särskilt i . En ökad andel av väganslagen bör gä till . Med hänsyn till de speciella arbetsmarknadsproblemen med hög andel långtidsarbetslösa och många invandrare bör de arbetsmarknadspolitiska resurserna i länet stärkas. En ökad bostadslångivning bör ske lill kulturhis- 86 Närheten till stora reningsverk och en effek- AU 1985/86: 13 tivräddningstjänst sägs möjliggöra specialbestämmelser inom miljöskyddet försmåföretagare som handskas med miljöfarliga ämnen. Därutöver nämns inrättandeav biotekniskt centrum i och energicentrum i m. m. Yrkandenatt det i skall inrättas en högskola som framställs i denna motionoch i motion A497 av m. fl. (c) har hänvisats tiHutbildningsutskottet. Utskottethar tidigare (se AU 1984/85; 13 s. 121) framhållit att det är viktigt allStockholms läns speciella förutsättningar som huvudregion och centrum förverksamheter inom administration, forskning och utbildning tillvaratas ochanvänds på ett sätt som främjar näringslivets ulveckling inte bara i länet utanockså i hela riket. Detta torde vara en oomstridd uppfattning, och den harstöd i de föreliggande motionerna från skilda riksdagspartier. Somovan redovisats har motion A498 av m.fl. (c) ett yrkande som ärfristående från de övriga motionerna i del att den tar upp den snabbabefolkningsökningen i som ett regionalpolitiskt problem.Det är självfallet bekymmersamt från sådana utgångspunkter att en enda regionfår en befolkningsökning som är lika stor som befolkningsökningen i hela riket.Fortsätter ulvecklingen på detta sätt blir den också snabbt ett bekymmer förregionen själv med den press det sätter på bostadsbyggande, kommunikationer ochannan samhällelig service. Detrecept motionärerna skriver ut för att i stort komma till rätta med problemen iStockholmsregionen är en effektiv regionalpolitik innefattande enresursfördelning som främjar regional balans och en harmonisk utvecklingjämfört med landet i övrigt. En balanserad regional utveckling är ett allmäntomfattat mål för regionalpolitiken som gäller storsläder i lika hög grad somlandet i dess helhet. Avgörande blir då vilket innehåll man vill ge politikenmed en sådan målsättning som grund. Därmed är man tillbaka lill de övergripandefrågorna om regionalpolitikens mål och medel som inledningsvis i dettabelänkande tagils upp till diskussion och där just frågan om de senaste årensflyttningsrörelser ingående behandlats. Utskottet har inte anledning att i nuförevarande sammanhang inta någon annan ståndpunkt än tidigare redovisats ochanser följakfligen att det inte är motiverat att föreslå alt la någolinitiativ med anledning av motion A498 i den förevarande delen. Deandra här aktuella motionsyrkandena har sin utgångspunkt i förhål landet att arbetsplatser men också utbildning i är starkt koncentrerade till slorstadskärnan. Detaljerade förslag läggs fram i motio nerna för en bättre inomregional balans. Förslagen avses gynna särskill den . Den obalans som länge funnits mellan norr och söder tenderar att förstärkas. Med hänsyn härtill driver tillsam mans med utvecklingsfonden samt och de berörda kommuner na det s. k. , vari bl. a. ingår utbildningslokaliseringar. Även andra projekt ingår i den pågående planeringen hos landsting och kommuner, exempelvis det centrum för bioteknik vid som nämns i elt par av motionerna. Enligt utskottets mening måste det i finnas särskilt goda förutsällningar att överlåta pä de 87 regionala och lokalamyndigheterna att klara upp sådana obalansproblem AU 1985/86: 13 sompåtalats i motionerna. Närdet gäller statens egen medverkan i dess egenskap av betydande arbetsgivare iregionen har i mofion A498 (c) föreslagils all man skall användahyreskostnaderna som styrmedel för alt få till ständ en bättre fördelning avstatliga arbelsplatser mellan regionens olika delar. Det har länge funnits ensträvan att få en omfördelning av de till /koncentreradestatliga arbetsplatserna antingen lill dessa kommuners mer perifera delar ellertill förortskommunerna, och den går hand i hand med statens eget intresse avatt pressa sina lokalkostnader. Omflyttningar av myndigheter och institutionerhar också skett i viss omfattning. Ett sådani resultat kan uppnås med olikatekniska lösningar. Mot en decentralisering på det sätt som del här är fråga omhar å andra sidan hävdals att man pä sådana statliga myndigheter som skall hatäta kontakter med landets olika delar kan ställa kravet att de skall varalätta att nå för tillresande besökare. Det var av det skälet som utskottetförta året (AU 1984/85: 14) avvisade tanken att den nya centralaAMU-myndigheten skulle förläggas lill och i stället föreslog attmyndigheten skulle få en mer central lokalisering i . Dettablev också beslut. Medhänvisning lill del ovan anförda avstyrker ulskoltet motionerna A455, A492,A497, A498 och A500, i förekommande fall i nu redovisade delar. skedde en viss befolkningsökning under 1970-talel. Den vändesunder 1980-lalet i stagnafion. Delta är en ulveckling som kännetecknar flera avde syd- och mellansvenska län som behandlas i det följande. Starkast är denbefolkningsmässiga tillbakagången i länets största kommun, , medanNyköping och redovisar ökade invånarantal. Arbetslösheten läg under1980-lalels första år över genomsnittet för riket, men under år 1985förbättrades situationen så att arbetslösheten nu ligger i paritet med ellerl.o.m. något under genomsnittet. gäller dock inle om som äveni detta avseende har en mer negativ situation. Enmotion om ålgärder i länet har behandlats i avsnittelom lokalisering av statligverksamhet. Gotlandsbefolkning ökade under 1970-talel liksom under 1980-talels första år. Under år1985 skedde en minskning med ett knappt hundratal personer. Arbetslösheten somi slutet av var låg har stigit sakta och är numerai jämnhöjd med genomsnittet för i riket. GunhildBolander (c) anför i motion 1985/86: A478 att den tidigare posi tiva ulvecklingen när del gäller befolkning och sysselsättning på Golland har brutits under 1980-talel. Arbetslöshelen har stigit, och för första gång en inträffade en befolkningsminskning. Denna nega tiva ulveckling är enligt motionären elt resultat av den förda politiken. Regeringen bör därför ges lill känna vad som i motionen anförs om regio- nalpolitikens betydelse för , däribland all länet i en rapport av statens industriverk sägs kräva särbehandling, att norta och södra delarna förs lill stödområde B samt att goda kommunikationer med fastlandet är nödvändiga. Slutligen ifrågasätter motionären om inle regionalpolitiken 88 borde handläggas inomregeringen av ett särskilt statsråd. Dentidigare förhållandevis gynnsamma utvecklingen på Golland förefal- AU 1985/86:13 ler ha stagnerat trots de senaste årens högkonjunktur, och det finns anledningatt uppmärksamt följa den fortsatta utvecklingen. Mot den bakgrunden är deltillfredsställande att, som motionären noterat, industriverket har utarbetat enrapport om det gotländska näringslivet. Denna överlämnades i slutet av förtaåret lill regeringen. De problem motionären pekat på har därmed aktualiseratshos regeringen, som får förutsättas la de initiafiv rapporten ger anledninglill. Stödet till färjetrafiken, som också berörs i motionen, har underställtsriksdagen för ny prövning genom proposition 1985/86:105, som är underbehandling i trafikutskoltel. Med hänsyn till del anförda och då den avmotionären väckta frågan om ärendefördelningen inom regeringen är en sak somdet ankommer på regeringen själv att bestämma kan del inle anses vara påkallatför att göra ell särskilt tillkännagivande till regeringen såsombegärs i motionen. Denna avstyrks för den skull av utskottet. Underdenna rubrik behandlas , , och . Jönköpingslän har haft en dämpad befolkningsutveckling. Av en folkökning med 5000personer har länet under första hälften av 1980-lalel förloratca 2000 personer. Eftersom länet har elt visst födelseöverskott är del enbartfråga om flyttningsförluster. Arbetslösheten i länet är som regel något underriksgenomsnittet en halv procentenhet lägre. Bilden är docksplittrad. har sedan flera är en arbetslöshet väsentligt överriksgenomsnittet. Däremot är arbetslösheten låg i den (, och ), och är den kommun som har den lägstaarbetslösheten i hela landet. Kronobergslän hade liksom en befolkningstillväxt somplanade ut och vändes till flyltningsförlust.Arbetslöshelen ligger under riksgenomsnittet med undantag för Markarydskommun. I kommun, som tillhörde stödområdet, har dentidigare höga arbetslöshelen gått ned väsentligt och låg betydligtunder riksgenomsnittet. Befolkningsutvecklingeni län kännetecknas av stagnation som härredovisas. Är uppgick anlalel invånare till ca 240000. Vid utgången av år1985 hade invånarantalet efter en befolkningsminskning med drygt 1 000 personerdel året sjunkit till 238 000. Arbetslösheten motsvarar del senaste åretriksgenomsnittet efter att första år ha varil något högre.Mesl ulsatl är och därnäst . och Emmabodakommuner samt har däremot en gynnsammare sysselsätlningssituation. Blekingelän har en vikande befolkningsut veckling - uppgick antalet invånare till 155000, är 1985 till 151 000. Befolkningsminskningen sistnämnda år uppgick lill 700 personer. Arbets lösheten är nästan en procentenhet högre än riksgenomsnittet och högst i . är den kommun som är mest drabbad. Utvecklingeni sydöstra behandlas övergripande av 1985/86: 13 Högmark(m) och () i motion 1985/86; A447. Motionärerna pekar påbehovet av en hög servicenivå på alla områden och framhåller särskillbetydelsen av teknisk utbildning och ulveckling av teknisk kompetens i dennadel av landet. De anser också att kommunikationsfrågorna i vid bemärkelse böruppmärksammas. Avslutningsvis anförs i motionen att det för att förhindra enutveckling mot ökade regionala obalanser är av stor vikt att statsmakterna päskilda områden beaktar de långsiktiga rumsliga effekterna av den samladepolitiken. Regeringspolitikens bidrag och subventioner sägs aldrig kunnauppväga bristerna i en politik som saknar elt regionalt helhetsperspektiv för enlandsända som sydöstra . Mofionärerna yrkar alt vad de anfört om eltregionalt helhetsperspektiv till gagn för sydöstra utveckling skallges regeringen till känna. Molion1985/86; A484 av () och () gäller Jönköpingslän med tonvikten lagd vid problemen i den östra länsdelen, dys. ,, , , och kommuner. Motionärerna anser altlänet inte längre har någon exklusiv slällning bland länen i riket, utan liksompå många håll i landet finns problem med näringslivels omvandling och med deninomregionala balansen. De föreslår en uppräkning av länsanslaget med 2,0milj. (innevarande budgetår har länet tilldelats 5,5 milj. och envidgning av ramen för kreditgarantier med 1 milj. kr. Vidare förordas en nyinriktning av jordbrukspolitiken som hindrar att jordbruksförelag medsmåskalig, konsument vänlig produktion slås ut samt lokalisering till länet avplanerade forsknings- och utvecklingsprojekt inom jord- och skogsbruk. Slufiigenyrkas alt skall besluta inrätta dels en tjänst på förlandsbygdsutveckling, dels en tjänst som forskarassistent pålantbruksuniversitetet. m.fl. (c) yrkar i motion 1985/86; A432 att regeringen skall ges tillkänna behovet av aktiva regionalpolitiska insatser i . Somsådana anges i motionen en rejäl ökning av länels andel av länsanslaget och enförläggning av skogsforskning till med inriktning på de särskildaproblemen för skogsproduktionen i . Vidare understrykslandsbygdsutvecklingens betydelse för länet. Enhöjning av anslaget till begärs även av m. fl. (s)i molion 1985/86; A426. Motionärerna föreslår att länet tilldelas ett belopp av10 milj. kr. (innevarande budgetår är anvisat 5 milj. Olikaåtgärder till stöd för utvecklingen i län föreslås i tre motioner,1985/86: A401, 1985/86: A412 och 1985/86: A486, samtHga avgivna av AgneHansson (c) och (). En Qärde motion, 1985/86; A406, av sammamotionärer har redovisats i avsnittet om lokalisering av statlig verksamhet.Vad motionärerna särskill skjuler fram som moliv för sina förslag är den enliglderas mening mycket allvarliga och snabbt accelererande avfolkningen av länet. Deåtgärder som föreslås i motion A401 är att arbetsgivare i länet som anställer ungdomar skall kunna få bidrag med belopp som motsvarar det flytlningsbidrag som annars skulle ha beviljats ungdomarna vid utflyttning lill anställningar i andra län. Vidare förordas sänkta arbets givaravgifter och kraftfulla industripoliiiska satsningar. dar attutvecklingen i län har påfallande likheter med de värst AU 1985/86:13 drabbade Nortlandslänen och Bergslagen men de induslripolitiska satsningarnai län är betydligt blygsammare. Slutligen förordas enklare regler ilagstiftningen om anställningsskydd och utökad lärlingsutbildning i länet. I motion A412 begärs alt förelagens investeringsfonderskall tillålas arbeta mera fritt i länet och i motion A486 att länelstilldelning av medel från länsanslaget skall ökas från 6,0 till 7,8 milj. kr. ienlighet med anslagsäskande. Det sistnämnda förslagetframställs under förutsättning av bifall lill i det följanderedovisade förslag alt länsanslagel skall höjas från 488 till 750 milj. kr. Blekingelän behandlas i fyra motioner. () och (fp) hemställer i motion1985/ 86; A413 att regeringen skall få i uppdrag alt tillsammans med kommuneroch näringsliv upprätta ett Blekingepaket. Detta skall syfta lill alt stimuleranäringslivet, stoppa utflyttningen och återge länet möjligheter alt utvecklas.Motionärerna pekar särskill på behovet all förbättra vägnätet ochjärnvägsförbindelserna och på all del är önskvärt med ökade möjligheter tillhögre ulbildning inom länet. () anser i molion 1985/86; A419 altförsök bör göras i med s.k. lärlingslöner vid nyanställning avungdomar. Vidare förordas all regeringen lägger fram förslag om frisläpp avinvesteringsfonder och allmän investeringsreserv för tiden 1 april 1986-30juni 1988 med en till i länet decentraliserad lillståndsgivning.Därjämte förordar motionären alt det under samma lid öppnas möjlighet förförelagen till skatlemässiga direktavskrivningar för nya invesleringar. (vpk) och (vpk) hemställer imotion 1985/ 86;A453 att skall uttala sig för en regionalpolitisksatsning i . Motionärerna anger olika åtgärder som enligt deras meningskulle kunna vara en del i denna satsning. De nämner bl. a. utlokalisering avcivil statlig verksamhet, förbättrad järnvägstrafik pä person- och godssidan,anläggande av ett finpappersbruk i och fortsatt tillverkning avvindkraftverk vid Kariskronavarvet. Vidare pekar motionärerna på behovet av ellnytt bräckvaltenlaboralorium i och förläggning till länet avytterligare fiskberedningsindusiri. För att underlätta turism bör de storamilitära skyddsområdena inskränkas. Slutligen framhålls behovet av att enhögskola eller en högskolefilial förläggs lill länet. m. fl. (s) föreslär i motion1985/86;A469 följande åtgärder. För samordning av de insalser som är behövliga bör regeringen tillsätta en sysselsällningsdelegation för länet. Regionalpolitiskt stöd som utgår i stödområde C bör få beviljas i kommun även /87. En generös tillämpning av de regionalpolitiska slödbeslämmel- serna bör liksom tidigare gälla de övriga kommunerna i länet. Åtgärder bör vidtagas från regeringens sida som stimulerar en ökad verksamhet och sysselsättning vid koncernföretagen i länet. bör uttala all regio nalpolitiska medel skall avsättas för all köpa högskoleutbildning förlagd lill . Dessutom bör göra elt uttalande om alt särskild hän syn skall tas till besvärliga situation när förslag läggs fram om ell 91 nytt system för skatteutjämning. Desärskilda problemen med befolkningsutveckling och sysselsättning i AU 1985/86:13 sydöstra har under lång lid varil kända för statsmakterna. I böljanav gjordes de första uttalandena om att denna del av landet bordeprioriteras vid decentralisering av statlig verksamhet. Problemenssvårighetsgrad erkändes senare på nytt på det sättet att vissa kommuner iKronobergs och län införlivades med stödområdet. I börjanav uttalade på förslag av utskottet all Olof-ströms kommuni i fråga om lokaliseringsstöd skulle behandlas som om kommunen voreplacerad i stödområde 4 (numera stödområde C). Övriga kommuner i länet skuHe istödhänseende behandlas generöst. Giltigheten av dessa uttalanden harsuccessivt bekräftats. fastslogs att östra och Blekingedärutöver skulle prioriteras regionalpolitiskt sä till vida att centralt stödskulle kunna lämnas till teknikspridningsprojekt. Utskottethar i det inledande avsnittet av delta betänkande fäst uppmärksamheten på detparadoxala och bekymmersamma förhållandet att den högkonjunktur vinu befinner oss i visserligen har lett till en förbättrad sysselsättning ilänen men trots del har flyltningsrörelserna ökat mycket kraftigt. Detta gälleräven länen i sydöstra . Oaktat en minskad arbetslöshet har, som nysspåpekats, och drabbats av kraftiga utflyttningar. ÄvenJönköpings och fick vidkännas befolkningsminskningar, låt vara imindre grad. Statsmakternas tidigare gjorda prioriteringar av sydöstra sålunda beslå. Dettagäller inte minst om som under den senaste fioårspe-rioden harhaft den relativt sett största befolkningsminskningen av alla län. I samtligakommuner fortsätter arbetslösheten alt ligga över genomsnittet i landet.Riksdagens tidigare uttalanden om en generös tillämpning av stödbestämmelsernai fråga om ärenden som gäller kommunerna i länet bör därför äga fortsattgiltighet. Över huvud taget förutsätter utskottet att länsmyndigheterna i sinasträvanden att pä olika vägar förbättra situationen i länet får eltverkningsfullt stöd av de resurser som centralt står lill berörda departementssamt industriverkets och andra myndigheters förfogande. nu särskilt uppehållit sig vid innebär det inte enunderskattning av problemen i de andra länen i sydöstra . Deras problemmåste även i fortsättningen uppmärksammas av statsmakterna och centralamyndigheter. Det gäller bl. a. län där särskilt de norra delarna haruppenbara svårigheter. Utanatt härutöver gå in på de olika komponenterna i motionärernas åtgärdsprogramanser utskottet att de föreliggande motionerna om länen i sydöstra fåranses besvarade med vad utskottet ovan anfört. Motionerna bör därmed lämnasutan annan åtgärd från sida. Älvsborgslän hade en ganska snabb befolkningsökning som under 1980-talel haravstannat en mindre ökning inträffade dock år 92 Utvecklingen harvarit ojämn, med kraftiga ökningar för kommuner- AU 1985/86: 13 na iGötaälvdalen medan kommuner som och Benglsfors har fått vidkännasbelydande befolkningsminskningar. Arbetsmarknadslägel har förbättrats. Efter enövergenomsnittlig arbetslöshet ligger arbetslösheten nuen halv procentenhet under genomsnittet. Situationen är dock ojämn även idetta hänseende. och har en arbetslöshet som överstigerriksgenomsnittet med en procentenhet, medan särskilt Hertljunga och Tranemoredovisar påtagligt låga arbetslöshetstal. LennartBrunander (c) oroas i motion 1985/86; A417 över en negaliv befolkningsutvecklingi trots minskad arbetslöshet. I syfte att avhjälpa problemenföreslär motionären riksdagsuttalanden om tekopolitikens målsättning, stödgenom den offentliga upphandlingen och ändrad jorbrukspolitik som bevarar denodlade jorden.