bet · G901AU11 · 1985-12-31 00:00:00 — Vidare framhålls att det är angeläget med en ökad andel avplaceringar med lönebidrag inom näringslivet och hos kommuner och landsfing.Det skulle innebära ökade möjligheter för de lönebidragsanställda att på siktövergå till anställningar utan särskilt stöd från arbetsmarknadsmyndigheterna.Det skulle dessutom enligt propositionen medföra en dämpning avkostnadsutvecklingen, eftersom bidraget trappas ned inom dessa sektorer. Utskottet tar i detta sammanhang upp några motioner om denallmänna utformningen av lönebidraget. I motionerna 1985/86: A225 av m. fl. (m) och1985/86: A266 av m.fl. (m) anförs att ett mer flexibeltlönebidragssystem bör utarbetas. Bidraget bör enligl mofionärerna kunnavarieras beroende på hur den handikappades arbetsförmåga utvecklas och skallkunna utgå så länge den handikappade är anställd. Även höga lönebidrag anserman blir billigare än en anställning i Samhällsföretag, som denhandikappades sociala situation i regel främjas av alt vederbörande ärplacerad på en vanlig arbetsplats. Lönebidragen bör vidare vara oberoende avvem som är arbetsgivare. Dessa bidrag bör också kunna utgå till arbetsgivaremed färre än fem anställda. I motion1985/86;A245 av m. fl. (fp) framhålls att det mednuvarande regler med en nedtrappning av del särskilda lönebidragel AU 1985/86:11kan vara svårt för vissa grupper med mycket grava handikapp att få arbete. Detbör därför övervägas om del inle i dessa fall bör vara möjligl all lälalönebidraget permanent utgå pä en högre nivå än vad som är möjligl. m. fl. (c) föreslår i molion 1985/86: A255 altlönebidragel skall förbättras med syftet alt öka antalet anställningar avhandikappade i näringslivet. Lönebidraget till anställda inom det privatanäringslivet föreslås under det första anställningsåret kunna utgå avlönesumman, därefter fram lill anställning samt därefterkunna ges under en obegränsad följd av år till av lönesumman. Del bör ävenfinnas möjligheter att efter särskild prövning medge en bidragsnivå försvårplacerad arbetskraft med lönebidrag motsvarande de regler som gäller förlönebidragsanställda i statliga myndigheler och allmännyttiga organisationer. () och () föreslåri mofion 1985/86; A202 alt reglerna för lönebidrag bör ändras så all de kananpassas till arbetshandikappels nivå. Procentsaisen anser man bör vara rörlig,och efter omprövning bör den kunna såväl höjas som sänkas. 1 molion 1985/86;A217 av m.fl. (fp, m, c)föreslås att bidragen till de enskilda förelagen bör likställas med bidragenlill slalliga institutioner och kanske även till Samhällsföretag. () yrkar i molion 1985/86;A224 allregeringen bör utarbeta förslag till ett nytt flexibelt lönebidragssyslem.Bidraget bör vara individanknulet och kunna trappas upp. Del bör inle görasnågon skillnad på olika arbelsgivarkategorier. Slutligen föresläs i motion 1985/86: A265 av GunhildBolander (c) och () att del särskilda lönebidraget bör görasmer flexibelt än . Utskottet vill försl stryka under den betydelselönebidragen har för att underlätta för de arbetshandikappade all få enanställning. Som inledningsvis nämnts har lönebidragel en belydandeomfattning. Lönebidragssyslemel ändrades, som tidigare nämnts, senastden . Bidraget differentierades med avseende pä bl. a. den sökandeshandikapp. Ett särskilt lönebidrag infördes t. ex. för alt öka möjligheterna påarbetsmarknaden för sökande med svåra handikapp. Enligl utskottets uppfattning är del emellertid väsentligtatt de arbetsmarknadspoliliska instrumenten ständigt blir föremål förutvärderingar belräffande bl. a. effekterna av insatserna. Del är mol denbakgrunden tillfredsställande alt statsrådet avser alt låta genomföra enöversyn av lönebidraget. Utskottet vill i sammanhanget också erinra om vadtidigare sagts om den forskning som pågår inom EFA på detta område. De överväganden som görs belräffande lönebidragel bör lasikte på att bidragsformen skall vara flexibel och så långt möjligl anpassadlill de arbetshandikappades behov. Bidraget bör också vara konstruerat så alldel i enlighet med både propositionens och motionernas intentioner ökar antaletplaceringar i näringslivet, kommunerna och landsfingen. Slutligen vill utskottet med anledning av vad som anförs imotionen från moderata samlingspartiel framhålla att lönebidrag kan ulgå även vid företag 90 med färreän fem anställda. Bidraget kan också förlängas och utgå så länge AU1985/86:11 den handikappade är anslälld. Med hänsyn till vad som anförts och till att lönebidragelsålunda skall ses över bör de i sammanhanget behandlade motionerna i aktuelladelar inte föranleda någon åtgärd. Introduktionsbidraget tillkom för att ökamöjligheterna för arbetssökande med nedsatt arbetsförmåga att få arbete på denreguljära arbetsmarknaden hos enskilda företag och affärsdrivande verk saml hoskommuner och landsling. Stödet skall också ge möjlighet för en arbetshandikappadperson att få en god introduktion och inskolning i arbetet. Avsikten är att detskall medge en period för träning och ömsesidig anpassning för denarbetshandikappade och arbetsgivaren under vilken man också bör kunna genomförasådana förändringar av arbetsmiljön och arbetsförhållandena i övrigt som kanbehövas i det enskilda fallet. Introduktionsstödet utgår av lönekostnaden underhögsl , dvs. Den ram för verksamheten som gäller ärca 3 000 personer eller . I propositionen beräknas att ca 3 000 personer skall kunnaomfattas av introduktionsbidrag under /87. I vpk-mofionen 1985/86; A253 begärs alt det inle skallfinnas en övre gräns för antalet introduklionsbidrag. Utskottet tillstyrker den omfattning av verksamheten somberäknas i propositionen. Utskottet kan av statsfinansiella skäl intetillstyrka all bidraget skall kunna betalas ut i obegränsad omfattning.Motionen bör sålunda avslås i denna del. Det särskilda lönebidraget utgår vidanställning av en arbetssökande som har svåra fysiska, psykiska ellersocialmedicinska arbetshandikapp eller är psykiskt utvecklingsstörd och somutan bidragefskulle riskera alt bli förtidspensionerad eller mäsle beredasskyddat arbete. Bidraget kan också utgå vid anställning av en svårthandikappad person, som dels har nedsatt arbetsförmåga, dels behöverfortlöpande arbetsbiträde. Bidraget får lämnas under förutsättning att denanställde på grund av sitt handikapp åsamkar arbetsgivaren utgifter för sådantbiträde i en utsträckning som väsenlligl översfiger vad som kan anses varanormalt för befallningen. Det särskilda lönebidragel får uppgå till avlönekostnaden för den anställde under det första anställningsåret - utövereventuell anställningstid med inlroduktionsstöd - och under det andra,tredje och fjärde anställningsåret. Behöver bidraget förlängas därefter finnsmöjlighet lill förlängt bidrag med 25 eller av lönekostnaden. Förinnevarande budgetår gäller en ram om högst 2 600 platser. I propositionen föreslås alt antalet plalser skall utökasmed 1 200 lill 3 800 platser under nästa budgetår för att fler skall kunnaplaceras inom näringslivet samt hos kommuner och landsting. Härtill kommer ettantal platser som under /87 disponeras för särskilda insatser iUddevalla- och Bergslagsregionerna. I partimotion 1985/86;A245 föreslås attantalet platser med särskilt lönebidrag bör öka med 2 700. Kostnaden härför bör täckas genom 91 Det bör uppdras åt regeringen 1985/86:11att föreslå hur en sådan finansieringsmodell praktiskt skall genomföras. I vpk-molionen 1985/86:A253 föreslås att det inle börfinnas någon övre gräns för antalet plalser med särskilt lönebidrag. Utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringen ibudgetpropositionen föreslår en kraftig ökning av antalet platser med särskiltlönebidrag. Med hänsyn till del statsfinansiella lägel kan utskottet intetillstyrka en ytterligare utökning av stödformen utöver regeringens förslag.Som ulskotlet tidigare framhållit (AU 1985/86:7) står inte den finansiellalösningen av problemen alt finna i en omedelbar överföring av medel frånsocialförsäkringssyslemei. Socialförsäkringsutskottel har för övrigt tidigareavvisat liknande förslag. Som framgår av propositionen kommer effekterna avlönebidraget för sökande med svårare handikapp att utredas. Sedan del arbetetslutförts får man la slällning till hur man skall gå vidare för att underlättaför den gruppen på arbetsmarknaden. Utskottet tillstyrker med det anförda vad som anförs ipropositionen i denna del. Motionerna 1985/86:A245 och 1985/86;A253 bör därföravslås i aktuella delar. Lönebidrag till allmännyttiga organisationer m. m. lämnasvid anställning av handikappade hos allmännyttiga organisafioner. Bidragetuppgår till av lönekostnaden. Antalet som omfattas av detta bidrag ökadeunder /85 med drygt 900 personer. Sedan lönebidragsreformeninfördes är 1980 har den årliga ökningen hos organisationerna legatgenomsnittligt på omkring tusentalet personer, med undantag för budgetåret1983/84, då ökningen begränsades till 500 personer. I propositionen framhålls vikten av alt anställning medlönebidrag kommer till stånd inom en väsentligt bredare sektor avarbetsmarknaden. Den fortsatta ökningen av antalet lönebidragsanställningar hosde allmännyttiga organisationerna föreslås därför bli begränsad. Isammanhanget erinras om den föreslagna utökningen av antalet platser medsärskilda lönebidrag inom näringsliv och kommuner. En viss fortsatt expansionav lönebidragsplatserna hos de allmännyttiga organisationerna föreslås emellertid.Ökningen bör enligt proposifionen kunna uppgå till ytterligare 500 platserunder nästa budgetår. I motion 1985/86; A245 av m.fl. (fp)anförs att förslaget om en begränsning av ökningen i antalet platser medlönebidrag inom allmännyttiga organisationer skall avvisas. Finansieringenföreslås ske genom en omfördelning av medel från socialförsäkringssektorn. Isammanhanget föreslås i motionen alt även icke handikappade personer skallkunna komma i fråga för lönebidrag vid de allmännyttiga organisationerna. Åveni vpk-motionen 1985/86;A253 begärs att förslaget om ett tak för det häraktuella slödel inte fastställs. Utskottet är för sin del överens med motionärerna ombetydelsen av lönebidraget hos allmännytfiga organisationer för de handikappades möj ligheter fill en sysselsättning. Som framgår i propositionen har anlalel personer som omfattas av bidraget ökat betydligt sedan lönebidragsreformen . Utskottet anser sig kunna godta att ökningen under nästa budgetår blir i storleksordningen 500 platser. Bakgrunden till utskotiets ställningsta- 92 gande ärdels den föreslagna ökningen av antalet plalser med särskilt lönebidrag, delsdet statsfinansiella läget. Beträffande de finansiella förutsättningarna förytterligare expansion har utskottet tidigare avvisat folkparfiets förslag om enöverföring av medel från socialförsäkringssystemet. Utskottet vidhållerslutligen sill ställningslagande från att ell så högt kontinuerligtbidrag som det är fräga om till allmännyttiga organisationer bör förbehållashandikappade. Med det anförda fillstyrker utskottet vad som anförs ipropositionen om lönebidrag i allmännyttiga organisationer. De båda motionerna,A245 och A253 avstyrks därför i aktuella delar. Avslutningsvis lar utskottet upp medelsanvisningen.Utskottet har i det föregående ställt sig bakom budgetpropositionensberäkningar under de olika delposterna. Anslaget Särskilda åtgärder förarbetsanpassning och sysselsättning för budgelårel 1986/87 bör därför föras uppmed 3 . Vpk-mofionen 1985/86;A253, i vilken föreslås all tillanslaget skall anvisas ytterligare 50 milj. kr., bör följaktligen avslås. 2 776 072 000 2 822 000 000 3 052 000 000 Frånanslaget utgår bidrag till , dels för läckande avunderskottet i verksamheten vid verkstäderna för skyddat arbete, dels förinvesteringar. Beräknadändring 1986/87 Driftbidrag 2 491 000 000 -(- 277 000 000 -I- 206 000 000 Bidrag till fastig hetsfonden 321000 000 -I- 56 000 000 + 29 000000 Ägartillskott för in vesleringar 10 000 000 4- 65 000 000 - 5 000 000 2 822 000 000 -I- 398 000 000 + 230 000 000 Regeringen föreslär i budgetpropositionen under punkt C 5(s. 149-153) att skall 1. lill driften avSamhällsföretagsgruppens verksamhet under /87 anslå medelmotsvarande av lönesumman för arbetstagarna i skyddat arbele (inkl.lönebikqslnader) upp till högsl , exkl. de särskildauppdragen i malmfälten m. m., 2. medge attregeringen vid behov får besluta om ökat antal bidragsberät-figade arbelsfimmarunder budgelårel 1986/87, 3. fill för /87 anvisa ettförslagsanslag av 3 . Samhällsföretagsgruppen omfattar den centrala stiftelsen -Samhällsföre- AU 1985/86:11 tag - och 24 regionala stiftelser/företag.Företagsgruppen skall ge avlönat arbele och en trygg och meningsfullsysselsättning ål arbetshandikappade som inte kan få arbele på den reguljäraarbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen disponerar samtliga platser i skyddatarbele hos företagsgruppen och anvisar de personer som är i behov av sådantarbele. Verksamhelen inom förelagsgruppen skall bedrivasaffärsmässigt och vara en del av del svenska näringslivet. Del innebär allföretagsgruppen skall iaktta de regler och principer som normalt tillämpas i näringslivet. Företagsgruppen har ca 340 verkstäder i 219 kommuner. TillSamhällsföretag hör dessutom en fastighelsfond som äger och förvaltar helaförelagsgruppens fastighetsbestånd saml elt marknadsföringsbolag - Samhall AB- som svarar för samordning av viss försäljning och marknadsföring, i huvudsakpå exportmarknaden. Inriktningen av Samhällsföretags verksamhet 1 propositionen erinras om alt Samhällsföretagsgruppentillkom samt att den nya organisationen överlog en splittradverksamhet med dålig affärsmässighet och bekymmersam kostnadsutveckling.Företagsgruppen har sedan sin tillkomst varit föremål för fortlöpande översyn.Elt resultat därav är att behovet av statsbidrag uttryckt som procentandel avde handikappades löner minskal . Del har framförts farhågor för all deekonomiska krav som ställs på förelagsgruppen kan äventyra möjligheterna attuppfylla verksamhetens sociala och arbetsmarknadspolitiska mål. Regeringen hardärför givit AMS i uppdrag att i samråd med utredadenna problematik. En fråga som tas upp i flera motioner och som utskottetfinner anledning uppmärksamma i detta sammanhang gäller ulslussning avanställda från Samhällsföretag fill den reguljära arbetsmarknaden. I motion1985/86:A225 av m.fl. (m) erinras om att anställning iSamhällsföretag är den dyraste formen av handikappsysselsättning och att denmåste förbehållas dem som på grund av svåra handikapp har stort behov av desärskilda resurser som Samhällsföretag har. Genom en ökad genomströmning kanfler gravt handikappade beredas plats inom Samhällsföretag. Ulslussning frånförelagsgruppen är därför angelägen, vilkel bör understödjas genom altanställningen i Samhällsföretag blir föremål för regelbunden prövning. Ett specielltproblem vid ulslussning är enligl motionen att det nuvarande riksavtalet förlöner inte lar hänsyn till den lönespännvidd som finns på den öppna marknadenmellan olika geografiska områden. Detta leder fill all en del yrkeskategorierpå vissa orter kan vara bättre betalda i Samhällsföretag än i andra företag.Avtalet bör enligt motionerna revideras. som ansträngningar görs föratt slussa ul fler från Samhällsföretag bör den centrala administrationen kunnaminska. För den kvarvarande verksamhelen vid Samhällsföretag är det väsentligtatt man prövar nya driftformer för verkstäderna. Även i motion 1985/86:A255 av m. fl. (c)behandlas utsluss- ningsproblematiken. Det framhålls som viktigt att ulslussningen från Sam- 94 hällsföretagökar, som ett led i strävandena att försöka minska påfrestningar- AU1985/86:11 na påsamhällets ekonomi. I den vikande konjunktur som kan förväntas ansermotionärerna att några neddragningar i Samhällsföretags verksamhel inle börske med hänsyn lill svårigheterna för de arbetshandikappade alt få anställningi ett försämrat konjunkturläge. Del är dock angelägel alt så många sommöjligl av de arbetshandikappade slussas ul frän Samhällsföretag och beredsplats på den ordinarie arbetsmarknaden. En slutsals härav är förslagbelräffande lönebidragets utformning som ulskoltet behandlat i del Handikappkommiltén har i betänkandet (Ds A 1984:12) Vägarlill arbele för handikappade lagt fram förslag som bl. a. rör övergången fränskyddat arbete till den reguljära arbetsmarknaden. Vissa av förslagen har redangenomförts inom , t. ex. ökad satsning på inbyggdaverkstäder och införande av särskilda arbetskonsulenler för stöd vidulslussningen. Vissa andra förslag avvisas i propositionen. Det gäller t. ex.införandet av individuella rehabiliteringsplaner och bibehållande av Samhällsföretagsanställningsförmåner även efter övergången lill annan arbetsgivare. När det gäller ulslussningen från Samhällsföretagsgruppenfinns det försl anledning kommentera påståendet i molion A225 om att lönelägetinom företagsgruppen skulle utgöra ett speciellt problem i sammanhanget. mening saknardella påstående allmän giltighet. Av Samhällsföretagsgruppenssenaste årsberättelse framgår nämligen all genomsnittslönen inom gruppenmotsvarar av lönenivån för berörda inom induslrin i övrigt.Det framgår vidare att 540 anställda under /85 fått arbeteutanför företagsgruppen. Det innebär att man mer än väl uppfyllt målsättningenatt av de anslällda borde gå över till arbete påden reguljära arbetsmarknaden. Utskottet ser med tillfredsställelse på denna förbättringoch ulgär ifrån alt fortsatta ansträngningar görs i samma riktning. Ulskollelvill emellerfid samlidigl betona att många arbetssökande har sä sväraarbetshandikapp att redan fullgörandet av ett arbete inomSamhällsföretagsgruppen utgör en påtaglig och framgångsrik rehabilitering. Förhuvuddelen av de anslällda är därför arbete utanför gruppen inte någotalternativ. Men självfallet mäsle stora ansträngningar sättas in för att slussaut dem på den reguljära arbetsmarknaden som efter rehabilitering inom Samhällsföretagsgruppenkan beredas arbete där. Utskottet noterar alt förelagsgruppen räknar med altdrygt 600 anslällda under innevarande budgelår skall gå över lill arbete på denreguljära arbetsmarknaden. Mot bakgrund av det anförda bör motionerna A225 ochA255 inte föranleda någon ålgärd i berörda delar. I såvälproposition som motioner las upp frågor kring inbyggda verkstäder. Sedan några är kan anställda inom företagsgruppen fåarbele i inbyggda verkstäder i andra företag eller fullgöra entreprenadålagandensom Samhällsföretag har gentemot andra företag. fannssex inbyggda verkstäder med ca 230 arbetstillfällen. Arbetsmarknadsministernredovisar i budgetpropositionen en posifiv inställning till dessa verkstäder. Moderata samlingspartiel ser i molion 1985/86:A225 dennatyp av verkstäder som en ny driftform som bör prövas. () och () anför i motion1985/86: A201 AU 1985/86:11 att haft diskussioner med Samhällsföretag, eflersom denna organisafion har medlemsförelag som är villiga att medverka i , rehabiliteringsarbetetgenom inbyggda verksläder. Det har därvid framkommit att gällande regler, attminsl fem anslällda måste finnas på varje arbetsplats, leder till alt mindreföretag utesluts. Samhällsföretag bör därför enligt motionärerna ändra sinaregler så att även förelag som endast kan ta emot en eller två personer kankomma i fråga för anställning av arbetshandikappade. I motion 1985/86;A224 pekar vidare () päde fördelar från rehabiliteringssynpunkt som de inbyggda verkstäderna har. Dehandikappade får arbete i en riktig industri, och del blir lätt att åstadkommaen överföring lill ordinarie jobb inom företaget. I motionen hänvisas till denverksamhet som pågår inom vapensmedjan i Husqvarnafabriken och påpekas att detborde vara möjligt att åstadkomma motsvarande inom fler områden i svensktnäringsliv. Liksom arbetsmarknadsministern i propositionen ser ulskotletpositivt på Samhällsföretagsgruppens försök med verkstäder som är inbyggda iandra företag. Samma ståndpunkt redovisas också i motionerna A224 och A225 somdärför inle bör föranleda någon ytterligare ålgärd. Tilläggas kanatt företagsgruppen enligt uppgift räknar med att under innevarande budgelårsluta ytterHgare avtal om sådana verkstäder. Samhällsföretags praxis alt inte medge inbyggda verkslädermed mindre än fem anställda kritiseras i molion A201. Utskottet vill förslframhålla alt det bör ankomma på företagsgruppen att med utgångspunkt i deriktlinjer och ekonomiska ramar som statsmakterna anger besluta iorganisatoriska frågor av det slag som tas upp i motionen. Därutöver kan sägasatt Samhällsföretagsgruppen - som har kvar sitt ansvar för de anställda vid deinbyggda verkstäderna, bl. a. när del gäller fullföljandet av verksamhetenssociala mål - bedömt att det saknas ekonomiska förutsättningar att ansvara förarbetsledning m. m. om verkstaden omfattar färre personer. Det finns inteanledning för utskottet alt ifrågasätta riktigheten i denna bedömning. Det kanvidare påpekas att om del finns mindre förelag som är beredda all sysselsättaarbetshandikappade i ett mindre antal kan anställning med lönebidrag komma ifräga. Motion A201 avstyrks av utskottet. Prioritering av vissa handikappgrupper krävs i tremotioner. I motion 1985/86; A245 av m. fl. (fp) behandlassärskill svårigheterna all bereda sysselsättning för psykisktutvecklingsstörda människor, varvid föreslås att 500 nya platser skall inrättasinom Samhällsföretag för denna grupp av arbetssökande. Vpk påpekar i molion 1985/86;A253 att det i den skyddadeverksamhet som föregick Samhällsföretag fanns sysselsätlningsverkstäder för svårt funktionshindrade. Enligt socialtjänstlagen är det numera kommunen som skall bedriva sådan verksamhel. En undersökning som gjorts av Handikapp förbundens centralkommitté (HCK) visar enligt motionen all det är mycket slora skillnader mellan olika kommuner i vad mån man gjort något åt sysselsättningen för svårt funktionshindrade. Dessa grupper bör därför erbjudas verksamhet inom ramen för Samhällsföretag. Vidare tas i motion 1985/86:A265 av ()och 1985/86:11 () upp frägan om möjligheterna förbegåvningshandikappade all få anställning inom Samhällsföretag. Krav om att en viss handikappgrupp skall prioriteras inomSamhällsföretag har tidigare framförts och då avstyrkts av utskottet. Ulskotletgör så även i dessa fall. Del måste vara behovel av skyddat arbete i detenskilda fallet som avgör om en placering inom skallske eller ej. Den bedömningen bör ankomma på arbetsmarknadsmyndigheterna attgöra med utgångspunkt i de sociala mål som anges och inom de ekonomiska ramarsom anvisas. Utskottet avstyrker med del anförda aktuella delar av motionernaA245, A253 och A265. Frågan om hur lokaliseringsfrågor skall bedömas vidfullföljande, av Samhällsföretagsgruppens sociala mål aktualiseras av GunnelJonäng (c) och i (c) i motion 1985/86: A274. De menar attett beaktande av dessa mål leder lill att verksamheten bör lokaliseras till de områdendär behoven finns samt att della innebär alt gruppens verkstad i Arbrä börbevaras. Som utskottet återkommer till i del följande ställs högakrav på fortlöpande rationaliseringar inom , bl. a. medhänsyn lill att gruppen när den bildades tog över en verksamhel med bekymmersamkostnadsutveckling. Verksamheten har genomgått en belydande förbättring i deltahänseende inom de gränser som uppfyllandet av de sociala målen sätter. Detmåste ankomma på företagsgruppen all med utgångspunkt i det behov av skyddatarbete som arbetsmarknadsmyndigheterna redovisar besluta i organisatoriskafrågor, t. ex. avveckling och nyetablering av verkstäder. Det bör därför intevara en uppgift för att göra någol uttalande i lokaliseringsfrågor avdet slag som nämns i molion A274, som därför avstyrks. Omfattningen av Samhällsföretags verksamhet Regeringen föreslår att verksamheten räknat i antalbidragsberättigade arbelsfimmar skall bli oförändrad under nästa budgetår, dvs.30 miljoner. föreslås att regeringen vid behov skall få besluta omökat antal sådana arbetstimmar. Högre sysselsättningsvolym inom Samhällsföretagsgruppenföreslås i tre motioner. Som redovisats ovan krävs i motion 1985/86:A245 avBengt m. fl. (fp) att plalsantalet skall utvidgas med 500 förpsykiskt ulvecklingsslörda.