bet · G901TU3 · 1985-12-31 00:00:00 — Förslag i fråga om provning och godkännande av teleutrustning bör enligt direkfiven för översynen avges och förslag i den del av översynen som '' avserradiokommunikation senast den Ijuli 1986. godkände under förra riktlinjer för enny organisa tion för luftfartsverket (prop. 1984/85:25 bil. 4, , rskr. Genom den nya organisationen skapas en klarare avgränsning mellan verkets myndig- i hetsfunktioneroch rörelsedrivande funktioner. För luftfartsverkets myndig-hetsfunkfionerfinns i organisationen och planeringsavdelning samtluftfartsinspekfionen. framhåller att objektiviteten ochoffentligheten i myndighetsutövande verksamhet under inga omständigheter fårkunna ifrågasättas. Befattningshavare eller organ som deltar i beslut sominnebär myndighetsutövning måste därför, framhåller kommittén vidare, iresurs-och andra hänseenden stå organisatoriskt helt fria. Mot denna bakgrundförordar kommittén att myndighetsutövning förläggs till myndigheter utanförverkskoncernerna om den berör områden där verken själva eller deras bolagbedriver affärsverksamhet i konkurrens med andra (SOU 1985:41 S.43). I avvaktan på resultat från beredningen avverksledningskommitténs förslag beträffande affärsverkens myndighetsutövningbör motionsförslagen om sammanförande av den myndighetsutövande verksamheten ihär aktuella affärsverk till en gemensam myndighet inte föranleda någon åtgärdav . Utskottet avstyrker således motionerna 1984/85:1955 (m) yrkande12 och 1984/85:2553 (m) yrkande 2. 4.4 Försäljning av affärsverkens dotterföretag har ett dotterföretag, nämligen SwedaviaAB. Genom detta marknadsförs verkets kunnande internationellt. Inompostkoncernen finns två dotterföretag, nämligen ochfastighetsaktiebolaget . Postbolagen AB:s främsta uppgift är att varaförvaltningsbolag mellan postverket samt vissa i postkoncernen ingåendeaktiebolag. Uppgifter om bolag anknutna fill finns bl.a. iproposition 1984/85:100 bil. 8 (s. 101). Imofion 1984/85:2553 (m) finns en redovisning avbolagsomär anknutna till SJ, somhar det största antalet dotterföretag av de här aktuella affärsverken.Förvaltningsbolag mellan SJ och dotterföretagen blir fr. o. m. den 1 januari1986 AB Swedcar-rier. Anledningarna till att dotterföretag har bildats ellerknutits till affärsverken har varit olika. I vissa fall har anledningen varitatt man har velat starta en ny verksamhet. I andra fall har bolagsformenutgjort en lämplig form för ett samarbete med privata företag. Utvecklingen avSJ:s bolagsgrupp har särskilt berott på att SJ har övertagit flera företag isamband med förstatligande av de privata järnvägarna. Skäl till att sådanaföretag inte har upplösts är i många fall att tidigare ägare fortfarande ägerandelar i företagen, att man fortsättningsvis vill utnyttja den goodwill som ärförenad . med företagen, och/eller att hänsyn till de anställda motiverar attföretagen lever vidare. ftamhåller (SOU 1985:41 s. 39-40)bl. a. att affärs- jg verkensbolag har haft och också kommer att fylla en funktion för TU1985/86:3 verkskoncernernas samverkan med externa intressenter. Kommitténs principiellasyn är att ett affärsverk och dess bolag skall betraktas och styras som ensammanhållen grupp av företagsenheter. Kommittén lägger fram en rad förslag istyrningsfrågan. Utskottet är inte berett att göra ett sådant uttalande omförsäljning av affärsverkens dotterföretag som begärs i motionerna. Frågor omförsäljning eller upplösning av dotterföretag får bedömas från fall till fall. Utskottet avstyrker således motionerna 1984/85:1955 (m)yrkande 13 och 1984/85:2553 (m) yrkande 3. Riktlinjer för trafikpolitiken m. m. 1. beträffandeutvärdering av trafikpolitbka beslut att avslår mofion1984/85:1955 (m) yrkande 2, 2. beträffandeviss inriktning av samhällsplaneringen attriksdagen lämnar mofion 1984/85:442 (c) yrkandet utan åtgärd, 3. beträffandeutvecklingen av kommunikationerna på landsbygden att avslår mofion1984/85:661 (m), 4. beträffandeökad användning av järnvägen för tunga transporter, m. m. attriksdagen avslår motionerna 1984/85:357 (vpk) och 1984/85:738 (vpk) yrkande 1, Vbsa frågor om den lokala och regionala kollektivtrafikenm.m. 5. beträffandeökad avgiftsfinansiering av kollektivtrafiken att avslår mofion1984/85:1955 (m) yrkande 3, 6. beträffandeflexibel skolstart och flexibla arbetstider att avslår motion1984/85:442 (c) yrkande 2, 7. beträffandecyklar på bussar och lokaltåg attriksdagen avslår motion 1984/85:442 (c) yrkande 3, 8. beträffande handikappanpassningen avkollektivtrafiken att lämnar mofion 1984/85:2197 (fp) utan åtgärd. Handläggningen av bilfrågor inom 9. beträffandehandläggningen av bilfrågor inom att avslår mofion 1984/85:2812 (m) yrkandet. Vissafrågor om affärsverken inom /86:3 10. beträffande minskning av affärsverkensmonopol attriksdagen avslår motionerna 1984/85:1955 (m) yrkande 1 och 1984/85:2553 (m)yrkande4, 11. beträffande/örä«rfnngav affärsverken till aktiebolag attriksdagen avslår motionerna 1984/85:1955 (m) yrkande 11 och 1984/85:2553 (m)yrkandet, 12. beträffande sammanförande av myndighetsutövande verk samhet attriksdagen avslår motionerna 1984/85:1955 (m) yrkande 12 och 1984/85:2553 (m)yrkande 2, 13. beträffande/ör5ä//>i(ngav affärsverkens dotterföretag attriksdagen avslår motionerna 1984/85:1955 (m) yrkande 13 och 1984/85:2553 (m)yrkande 3. Närvarande: (), (), BirgerRosqvist (s), (), (), (), PerStenmarck (m), (), (), (),(), (), (), () ochViola (vpk). Utvärdering av 1979 ärs trafikpolitiska beslut (mom. 1) , Per Stenmarck och (alla m) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "Som utskottet" och på s. 5 slutar med "del (yrkande2)" bort ha följande lydelse: Den uppföljning av trafikpolitiska beslut som harskett genom de två översynsprojekt - avseende kostnader och avgifter inomtrafiksektorn resp. planeringen av investeringar inom transportsektorn - sombedrivits inom synes ofillräcklig. Det material ochde slutsatser som framlagts i redovisningen för det förstnämnda översynsprojektethar rönt stark krifik och kan inte läggas till grund för trafikpolitiskabeslut. Med hänsyn till den stora vikt trafikpolitiken har förutvecklingen i samhället bör en uppföljning av trafikpolitiska beslut ske under medverkan av parlamentariker. En parlamentarisk utredning för ändamålet bör således fillkallas. Under översynsarbetet bör man överväga bl. a. hur förutsättningar skall skapas för ökad fri konkurrens, större möjligheter för 20 nyetableringav företag, minskad detaljreglering och byråkrati samt ett /86:3striktare kostnadsansvar för de skilda transportmedlen och trafikgrenarna. sålunda anfört med anledning av här aktuellt motionsyrkande börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse; 1. beträffande utvärdering av trafikpolitiskabeslut att med bifall till motion 1984/85:1955 (m) yrkande 2 som sinmening ger regeringen fill känna vad utskottet härom anfört, Ökad användning av järnvägen för tunga transporter, m.m. (mom. 4) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "Utskottet vill" och på s. 8 slutar med "(vpk) yrkande1" bort ersättas med text av följande lydelse: Det finns enligt utskottets mening alla skäl att såsomsker i de här aktuella motionerna rikta uppmärksamheten på de nackdelar i frågaom energihushållning, miljö och vägslitage som den tunga lastbilstrafiken påvåra vägar medför. Några uppgifter må lämnas för att belysa dessa nackdelar.I genomsnitt går det åt nära åtta gånger mer energi att frakta ett ton gods pålandsväg än på järnväg. av järnvägstransporterna går påelektrifierade bande-lar. Elektriska lok förorenar inte miljön. Även genomtransporter på bandelar som inte är elektrifierade skonas miljön genom atttågen kan utföra ett större trafikarbete på en viss mängd energi än det som medsamma mängd energi kan utföras av lastbilar på väg. Den tunga lastbilstrafikenhar lett till hård förslitning av vägarna med åtföljande höga kostnader förunderhåll m.m. Undersökningar av bl. a. vägbroarnas tillstånd har visat på imånga fall mycket betydande skador som vållats av den tunga trafiken. Mot nu nämnd bakgrund bör som begärs i här aktuellamotioner åtgärder vidtas för att användningen av järnväg och sjöfart för tungoch långväga trafik skall öka. Härigenom vinner man god energihushållning,bättre miljö samt lägre kostnader för vägväsendet. Vad utskottet sålunda anfört med anledning avmotionsyrkandena bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffande ökad användning av järnvägen för tungatransporter, m. m. attriksdagen med bifall till motionerna 1984/85:357 (vpk) och 1984/85:738 (vpk)yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört. Ökadavgiftsfinansiering av kollektivtrafiken (mom. 5) /86:3 , Per Stenmarck och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande på som s. 9 börjarmed "Resandet med" ocli på s. 10 slutar med "(m) yrkande 3"bort ersättas med text av följande lydelse: Problemen inom samhällsekonomin nödvändiggör en omprövningoch dämpning av det offentligas stöd till transportsektorn. Förbättringar av t.ex. den sociala omsorgen och utbildningen får inte stå tillbaka för anspråk påekonomiskt stöd till transportsektorn. Den kraftiga ökning avskattesubven-troneringen av kollektivtrafiken som har skett äroroande. Det är naturligtvis ofrånkomligt att en god trafikstandard på linjeroch tider med dåligt resandeunderlag ger förluster och kräverskattesubventioner. Men avvägningen mellan skatte- och avgiftsfinansieringmåste dock vara sådan att den uppfattas som rimlig även av dem som inte kanutnyttja kollektivtrafiken. Såsom föreslås i här aktuellt motionsyrkande bör enligtutskottets mening avgiftsfinansieringen i kollektivtrafiken öka. Vad utskottet sålunda anfört bör som sin meningge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5. beträffande ökad avgiftsfinansiering avkollektivtrafiken att med bifall till motion 1984/85:1955 (m) yrkande3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, Minskning av affärsverkens monopol (mom. 10) (), (), Per Stenmarck (m),(), (), () och ()anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 16 som börjarmed "De här" och slutar med "(m) yrkande 4" bort ersättasmed text av följande lydelse: De här------ (=utskottet s. 16)-- och luftfartsverket. De fyra affärsverken har emellertid fakfiska monopol påvissa av de verksamheter som de bedriver med hänsyn till den infrastruktur ochden organisation m.m. som de har för dessa verksamheter. Affärsverkens monopol är en nackdel som har uppmärksammatsunder senare år. Erfarenheterna har nämligen visat att monopolistisk verksamhetförr eller senare leder till bristande kostnadsmedvetande och slöseri medknappa resurser. Undersökningar av företag vilka - liksom de här aktuella fyraaffärsverken - driver både konkurrensutsatta och monopolskyddade verksamheterhar vidare visat att företagen genomgående strävar efter att stödja denkonkurrensutsatta verksamheten med de extra vinster som kan tas ut från denmonopolskyddade verksamheten. Genom underprissättning tenderar man attkonkurrera ut befintliga företag eller hindra andra, effektivare företag attkomma in på marknaden. Mot bakgrund av det anförda bör enligt utskottets meningåtgärder nu vidtas för att minimera affärsverkens monopol. Vad utskottet sålunda anfört om affärsverkens monopol börriksdagen /86:3 som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 10 bort ha följande lydelse; 10. beträffande minskning av affärsverkensmonopol att med bifall till motion 1984/85:1955 (m) yrkande 1 och1984/85:2553 (m) yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet härom anfört, Förändring av affärsverken till aktiebolag (mom. 11) , Per Stenmarck och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 16börjar med "Den hittillsvarande" och på s. 17 slutar med "(m)yrkande 1" bort ersättas med text av följande lydelse: Utvecklingen i samhället har lett fill att tungt vägandeskäl enligt utskottets mening numera föreligger för att affärsverken skallförändras till akfiebolag. Utskonet vill framhålla bl. a. följande. Affärsverkens konkurrenter drivs i aktiebolagsform.Skilda företagsformer hos dem som uppträder på samma marknad skapar skildakonkurrensvillkor. I vissa avseenden favoriseras affärsverken, i andraavseenden favoriseras aktiebolagen. Om affärsverken överförs tillaktiebolagsform kommer den enhetliga företagsformen att skapa likartadekonkurrensvillkor. Affärverken skulle som aktiebolag kunna utnyttjaaktiebolagsformens förmånliga regler för avskrivningar, värderingar avtillgångarna m.m. De olika möjligheter till olika skattefria avsättningar tillt. ex. investeringsfonder och lagerreserv - vilka affärsverken i stortsett saknar - kan också utnyttjas. Aktiebolagslagens och kommunalskattelagens reglerbeträffande den löpande bokföringen, bokslut osv. är klarare och i vissahänseenden mer detaljerade än de regler som gäller för affärsverken.Detta är värdefullt dels för ägaren, staten, dels för dem som skall köpatjänster av företagen. Även i beskattningshänseende bör affärsverken likställasmed konkurrenterna. Aktiebolagsformen ställer vidare helt nya och andra kravpå affärsverkens ledningar och styrelser. Om en ledning eller en styrelsemissköter sig kommer ägarna att kunna byta ut ledamöterna mot andra merkompetenta personer. Styrelsen får det direka ansvaret för investeringarna ochdessas finansiering. Detta ger ökade möjligheter till långsiktiga ochföretagsmässiga beslut. Aktiebolagsformen skulle minska byråkratin och deinsfitutionella hinder som finns inom affärsverken. Regler för offentliga handlingar, diverse förvaltnings- och handläggningsregler, JK;s tillsyn osv. Verksamheten skulle därigenom kunna bedrivas rationellare. För persona len skulle byte av företagsform vara en positiv förändring. Aktiebolagsfor men skulle öka konkurrensförmågan och därmed personalens trygghet. Aktiebolagsformen skulle innebära större följsamhet med den privata - sektornvilket kan förbättra löneläge och anställningsvillkor. För TU1985/86:3 staten skulle byte av företagsform innebära en effektivare verksamhetoch mindre belastning på statbudgeten. Mot nu redovisad bakgrund anser utskottet att åtgärder börvidtas för att förändra postverket, , SJ och luftfartsverket tillaktiebolag. Vad utskottet sålunda anfört bör som sin meningge regeringen till känna, dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följandelydelse: 11. beträffande förändring av affärsverken tillaktiebolag attriksdagen med bifall till motionerna 1984/85:1955 (m) yrkande 11 och1984/85:2553 (m) yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet härom anfört, Sammanförande av myndighetsutövande verksamhet (mom.12) , Per Stenmarck och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjarmed "Med myndighetsutövning" och på s. 18 slutar med "(m)yrkande 2" bort ersättas med text av följande lydelse: Myndighetsutövningen, å ena sidan, och affärsverksamhetenm.m., å andra sidan, hos affärsverken ställer helt olika krav på kompetens hos verkenspersonal, och skilda regler gäller för verksamheterna. Med hänsyn till att objektiviteten och offentligheten imyndighetsutövande verksamhet under inga omständigheter får ifrågasättas måste- såsom verksledningskommittén framhåller i sitt betänkande om affärsverken ochderas företag - befattningshavare eller organ som deltar i beslut som innebärmyndighetsutövning i resurs- och andra hänseenden stå organisatoriskt heltfria. Någon anledning att vänta med att särskilja denmyndighetsutövande verksamheten från affärsverkens övriga verksamhet finnsinte. Såsom begärs i motionerna 1984/85:1955 (m) yrkande 12 och 1984/85:2553(m) yrkande 2 bör åtgärder vidtas för att sammanföra den myndighetsutövandeverksamheten vid här aktuella affärsverk till en gemensam myndighet. Vad utskottet sålunda anfört bör som sin meningge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följandelydelse: Beträffande sammanförande av myndighetsutövande verk samhet attriksdagen med bifall till motionerna 1984/85:1955 (m) yrkande 12 och1984/85:2553 (m) yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet härom anfört. 7.Försäljning av affärsverkens dotterföretag (mom. 13) /86:3 (), (), Per Stenmarck (m),(), (), () och ()anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjarmed "Anledningarna fill" och på s. 19 slutar med "(m) yrkande3" bort ersättas med text av följande lydelse: Ett flertal av affärsverkens dotterföretag har fögagemensamt med den uppgift som verken en gång startades för och sådanadotterföretag bör enligt utskottets mening försäljas. I flera avseenden är affärsverk jämte dotterföretag heltdominerande på olika delar av marknaden. Staten bör inte ha en sådan ställningutan konkurrens bör eftersträvas. Nya ägare till dotterföretag hos affärsverkenskulle sporra utvecklingen inom aktuella marknadssektorer och konkurrens skullekomma att bedrivas på lika villkor. I överensstämmelse med vad som begärs i mofionerna1984/85:1955 (m) yrkande 13 och 1984/85:2553 (m) yrkande 3 bör åtgärder vidtasför försäljning av affärsverks dotterföretag. I den sistnämnda motionen angesexempel på dotterföretag som bör komma i fråga härför. Vad utskottet sålunda anfört bör som sin meningge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under13 bort ha följande lydelse: 13. beträffande/ö«ä//>j;«g av affärsverkensdotterföretag att med bifall till motionerna 1984/85:1955 (m) yrkande13 och 1984/85:2553 (m) yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet härom anfört. Handläggningen av bilfrågor inom (mom.9) , Per Stenmarck och (alla m)anför: Samordningen av bilfrågor inom är i dagbristfällig. Med tanke på den långa rad "delfrågor" som berörbilismen och bilindustrin är det knappast möjligt att sammanföra bilfrågornatill ett enda departement. Däremot bör regeringen tillsätta en arbetsgrupp somfår till uppgift att samordna dessa frågor samt beräkna konsekvenser förbilismen och bilindustrin vid införandet av nya lagar och regler. Utskottet........................................................................ ....... 3 Rikthnjerför trafikpolitiken m.m............................... ....... 3 1.1 Utvärdering av1979 års trafikpolitiska beslut....... ....... 4 1.2 Vbs inriktningav samhällsplaneringen .................. ....... 5 1.3 Utvecklingen avkommunikationerna på landsbygden .... 6 1.4 Ökad användningav järnvägen för tunga transporter, m.m 7 Vissafrågor om den lokala och regionala kollektivtrafiken m.m. 8 2.1 Ökadavgiftsfinansiering av kollektivtrafiken ........ ....... 9 2.2 Flexibelskobtart och flexibla arbetstider i syfte att bättre utnyttja transportmedlen 10 2.3 Möjligheter attmedföra cyklar på bussar och lokaltåg 10 2.4 Utvärderingav vidtagna åtgärder för handikappanpassning avkolletiv trafiken.......................................................... 11 Handläggningenav bilfrågor inom 12 Vissa frågor omaffärsverken inom kommunikationsdepartmen- 4.1 Minskning avaffärsverkens monopol..................... 16 4.2 Förändring avaffärsverken till aktiebolag.............. 16 4.3 Sammanförandeav myndighetsutövande verksamhet 17 4.4 Försäljning avaffärsverkens dotterföretag........... ..... 18 Reservationer............................................................... ..... 20 Särskiltyttrande ............................................................ ..... 25