bet · G901JoU24 · 1985-12-31 00:00:00 — Att räntan har kunnat sänkas betydligt är särskiltglädjande med tanke på de nyetablerade och högt skuldsatta jordbrukarna. Stabila livsmedelspriser är ett viktigt bidrag till enfortsatt framgångsrik ekonomisk politik. förslag innebär attde reglerade priserna på jordbruksprodukter kan hållas oförändrade till mittenav . Tillsammans med de utfästelser som handelns organisationergjort beträffande sin prissättning innebär uppgörelsen attkonsumentpriserna på jordbruksprisreglerade livsmedel kan hållas i stort settoförändrade fram till åtminstone mitten av november månad, då resultatet avprisöverläggningarna föreligger. () kommer genom sin prisövervakning att följa utvecklingen. föreslår att de definitiva priser somgäller för spannmål och oljeväxter under /86 bör gälla sompreliminära priser under /87. Hänsyn skall dock tas till attjordbruksnämnden föreslår att inlösendagen för spannmål ändras frän den 1april till fr. o. m. Det preliminära priset på havrebör vidare enligt förslaget sänkas med per kg. De definitiva prisernafastställs av regleringsföreningarna enligt gällandeprinciper, dvs. främst med beaktande av skördens storlek, de internationellapriserna och avsättningsmöjligheterna i övrigt samt resp. förenings ekonomi. föreslår en säsongdifferentiering avpriserna pä fläsk. I övrigt bör nu gällande mittpriser för animalier enligtnämnden hållas oförändrade t. o. m. . Det bör enligtpropositionen ankomma på regeringen att besluta i dessa frågor. Minskade budgetmedel till mjölksektorn - 33, milj. kr. -bör i enlighet med jordbruksnämndens förslag fä kompenseras på marknaden genom prishöjningar. Jordbruksnäringens andel av de ökade kostnaderna för dju rens hälso- och sjukvård om 4 milj. kr. för /87 bör tas ut via kollektiva medel. Jordbruket bör kompenseras härför genom höjda pris regleringspriser. Prishöjningarna - som sammanlagt motsvarar 37 milj. kr. - bör dock ske först . ket ävenkompenseras för det intäktsbortfall som senareläggningen frän medför eftersomtillförseln av budgetmedel upphör vid denna JoU 1985/86:24 tidpunkt. Föratt möjliggöra en oförändrad betalningsförmåga inom mejerisektorn underperioden - kommer jordbruksnämnden att inomsina bemyndiganden ställa vissa regleringsmedel till förfogande. Regeringenhar bemyndigat jordbruksnämnden att medge regleringsföreningen att ta upp lån med sammanlagt 300 milj. kr. för att underlättaproduktionsanpassningen. föreslår nu att krediten skall fåutnyttjas också för att möjliggöra oförändrad betalningsförmåga inom mejerisektornintill ett totalt belopp om högst 75 milj. kr. av den totala krediten.Lånemedlen bör återbetalas med samma villkor som iövrigt gäller för lånet till Svensk kötthandel. Detankommer på regeringen att besluta i denna fråga. Jordbruksministern avser attföreslå regeringen att besluta i enlighet med förslaget. Nämnden bör dessutomfå använda högst 75 milj. kr. av ej disponerade medel för läginkomstsatsning m.m. för att möjliggöra vissa höjningar av avräk-ningspriserna på mjölk ochnötkött. Utskottethar ingen erinran mot regeringens överväganden i detta avsnitt. Isyfte att mildra högt skuldsatta jordbrukares problem till följd av en kraftigthöjd räntenivå infördes ett temporärt räntestöd. Enligt nu gällandebeslut lämnas sådant stöd t. o. m. innevarande budgetår. Räntestödet harutgått med halva beloppet som bidrag. Andra halvan är ett lån som skall betalastillbaka med början under /87. Dessutom tillkommer räntafr.o.m. /87 på den utestående delen. Lantbruksstyrelsenföreslär att tidpunkten för betalning av ränta och amortering påräntestödslånen flyttas fram . bör en ny bedömning göras avjordbrukarnas möjligheter att betala tillbaka lånen. Lantbruksstyrelsen ärtveksam till om de jordbrukare som erhållit räntestöd i nuvarande läge harmöjlighet att börja amortera och betala ränta på lånedelen. En del av dessajordbrukare skulle enligt lantbruksstyrelsens bedömning komma att försättas ikonkurs om de tvingades att nu börja betala ränta och amortering påräntestödslånen. Lantbrukarnasförhandlingsdelegation har föreslagit att amortering och räntebetalning av detvå första årens räntestödslån senareläggs . De överläggandeparterna har enats om att föreslå detta. Föratt underlätta för lantbrukare utan stort eget kapital att etablera siginfördes fr. o. m. den ett särskilt etableringsstöd. Underinnevarande regleringsår utgår 45 milj. kr. av regleringsmedel inom den ramjordbruket tilldelats. Dessa medel täcker kostnaderna för stöd till dejordbruksföretag som anslutits till systemet /85. Medel för stödtill ytterligare företag /86 finns inte tillgängliga. Lantbruksstyrelsen föreslår att etableringsstödet tillsvidare bör vara JoU 1985/86:24 kvar. Det anses olämpligt att i nuvarandelönsamhetsläge avveckla stödformen så att de som slår i begrepp att etablerasig som jordbrukare inte skulle kunna få stöd. En avveckling skulle innebäraatt orättvisa skapas mellan dem som etablerat sig under senare är och dem somhar för avsikt att etablera sig. Enligt lantbruksstyrelsen är det nödvändigtatt finansieringen av stödet tryggas. Det är en betydande osäkerhetsfaktor omden årliga utbetalningen av stödet är oviss. Likaledes försvårar en osäkerfinansiering blivande jordbrukares möjligheteratt planera sin etablering. anför att jordbrukets företrädarevid överläggningarna har förklarat sig beredda att svara för kostnaderna förstöd till de företag som redan har anslutits. I det lönsamhetsläge som råderanses det dock omöjligt att omfördela ytterligare medel för att underlätta förnyetablerade. Det kan dessutom enligt jordbruksnämnden från meraprincipiell utgångspunkt ifrågasättas om regleringsmedel skall utgå för attunderlätta nyetableringar som ersättning ur regleringsmedel utgårtill producenter av mjölk, nötkött och smågrisar för att dessa skall upphöramed sin produktion. och delegationerna har därför enats omatt föreslå att medel tills vidare anslås endast för stöd till de jordbrukaresom redan har anslutits till stödformen. Lantbruksstyrelsen beräknar kostnadernaunder /87 för etableringsstöd avseende dessa företag till 40 milj. kr.Under år 1986/87 bör således 40 milj. kr. anslås för etableringsstöd. Jordbruksministernbiträder jordbruksnämndens förslag i fråga om etableringsstödet. I rådande överskottslägeanser jordbruksministern således att medel inte bör avsättas för nyaetableringsstöd. Det är däremot angeläget att medel avsätts så attfinansieringen av redan beviljade etableringsstöd kan tryggas. Vad i propositionen anförts om ränte- och etableringsstödföranleder ingen erinran frän utskottets sida. Införselavgiftsmedel m. m. 1 följande tabell redovisas användningen av inflytandeinförselavgifismedel för /85 samt en beräkning av ochförslag till användning av medel som inflyter under regleringsåren 1985/86 och1986/87. Huvudsakligmedelsdisposition av införselavgiftsmedel m. m. regleringsåren 1984/85, 1985/86och 1986/87 1 000-tal kr. 1 000-tal kr. 1 000-tal kr. 1984/85 1985/86 1986/87 1 000-tal kr. 1 000-tal kr. 1 000-tal kr. JoU 1985/86:24 a) Av medel inom fördelningsplanen Svensk spannmålshandel potatisintressenter oljeväxtintressenter Svensk kötthandel Svenskkötthandel, utbyteshandel för fågelkött Regionalt kostnadsbidrag, norra Djurhälsovård,kontrollverksamhet m. m. Stöd tillodling av konservärter Stöd tillodling av bruna bönor Stöd tillodling av vallväxtfrö b) Av medel utanför fördelningsplanen Utbyteshandel kött och fläsk Pristillägg får- och lammkött Bidrag till Stiftelsen för Bidrag till fraktkostnader för Fonden för kollektiva åtgärder inom biodlingen'' Ränta på lån från riksgälds- Ackumulerat saldo vid utgången ' Ränta och samt ej utnyttjade medelPrisåterbäring pälsdjursuppfödare regleringsår 1983/84. " - Förslagtill preliminär fördelning av medel inom fördelningsplanen lämnas . "*Fr. o, m. 1985/86 betalas posten Fonden för kollekliva åtgärder inom biodlingenmed medel ur sockerregleringsfonden. Fördelningsplanenför /86 utgör enligt beslut JoU 1985/86: 24 våren 1985267,2 milj. kr. samt inflytande avgifter för fodermedelsimporten 1984/85:211, JoU 36, rskr. Med hänsyn till att inflytande avgifterför fodermedelsimporten kan beräknas till 275 milj. kr.beräknar jordbruksministern därmed fördelningsplanen till 542,2 milj. Dedisponibla inkomsterna av införselavgifterna beräknas till 620,3 milj. kr.,vilket innebär att 78,1 milj. kr. beräknas återstå sedan medel Definitiv fördelningsplan för regleringsåret 1985/86kan fastställas först efter utgången av regleringsåret då de verkliga inkomsternaav införselavgifterna för fodermedel är kända. Sammanställningen avseende ändamål utanförfördelningsplanen för /86 skiljer sig på några punkter frånde preliminära beräkningar som låg till grund för beslut våren 1985.Posten utbyteshandel med nötkött från beräknas öka med 9 milj. kr.Bidraget till Svensk matpotatiskontroll (SMAK) har ökats med . tillföljd av lönehöjningar för SMAK under är 1985. Posten Stöd tillmaltproduktionen beräknas minska med 2 milj. kr. eftersom exporten av malt harminskat. En ny post har tillkommit, nämligen ränta på lån frånriksgäldskontoret beräknat till 4,5 milj. kr., eftersom en rörlig kredit hosriksgäldskontoret har fått anlitas för att finansiera det ackumulerade underskottetav införselavgiftsmedel. Medel för sådana ändamål som får täckas avinförselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen beräknas för regleringsåret1985/86 till 59 milj. kr. Detta leder till ett beräknat överskott av 19 milj. kr.för /86. Vid utgången av /85 fanns ettackumulerat underskott av 28,7 milj. kr., varför utnyttjad rörlig kredit hosriksgäldskontoret per kan beräknas uppgå till 9,6 milj. kr.Detta innebär en kraftig reducering av underskottet i förhållande till detprognostiserade underskottet vid utgången av detta regleringsär på 57 milj. kr.som redovisades i proposition 1984/85:211. Detta beror franiför allt på attvärldsmarknadspriserna sjunkit mer än vad man tidigare kunnat förutse. Tillföljd av att införselavgifternas nivå varierar i takt med förändringar ivärldsmarknadspriserna är det självfallet svårt att göra en exakt prognos överinflytande införselavgifter. Om det, sedan ianspråktagen rörlig kredit återbetalats ochskälig reserv avsatts, likväl skulle kvarstå ett överskott redan vid utgångenav /86 bör detta enligt jordbruksministern få användas tilländamål inom fördelningsplanen enligt de grunder som angetts för utbyteshandelnmed kött och fläsk i proposition 1977/78:154 och proposition 1978/79:208. Jordbruksministern föreslår att fördelningsplanen /87 skall omfatta oförändrat 267,2 milj. kr. jämteinflytande foderme-delsavgifler, vilket totalt beräknas ge 542,2 milj. kr. Vidare föreslås att Svensk spannmålshandel liksom hittillstillförs inför selavgifter för viss utbyteshandel med brödsäd. oljeväxtintres senter bör tillföras fettvaruavgifter såväl pä importerad som inhemsk olja för en kvantitet motsvarande fettinnehållet i den inhemska fröskörden, dock högst motsvarande feUvaruavgifter på den totala fettkonsumtionen 24 Med hänsyn till ovissheten rörande regleringsekonominsutveckling för JoU 1985/86: 24 de olika varuområdena har nämnden inte lagt framnågon plan för fördelning av det preliminärt beräknade beloppet. Nämnden avseratt återkomma med förslag till preliminär fördelning av beloppet. Ett sådantförslag kan då avges i samband med att förslag till avgiftsändringar m. m.fr.o.m. Nämnden bör liksom tidigare få jämkadelbeloppen mellan de olika regleringsföreningarna och besluta om fördelningav det belopp som kan komma att stå till nämndens förfogande. I det följande anges medelsbehovet under regleringsåret1986/87 för de ändamål som bör täckas av införselavgiftsmedel utanförfördelnings planen. För utbyteshandel med nötkött med harjordbruksministern i likhet med jordbruksnämnden beräknat 29 milj. kr. Underregleringsäret 1985/86 utgår pristillägg för får- och lammkött med perkg vilket beräknas motsvara en utgift på 16,5 milj. kr. Jordbruksministernföreslår att pristillägget utgår med samma belopp per kg får- och lammkött /87, vilket beräknas medföra en oförändrad utgift. utreder möjligheterna attfinansiera Svensk tnatpotatiskontroll (SMAK) på annat sätt än genom tilldelningav medel utanför fördelningsplanen. Nämnden avser att inom den närmaste tidenlägga fram förslag rörande inriktning och finansiering av SMAK:s verksamhet. Förslagen beräknas emellertid inte kunna genomföras /88, varför jordbruksministern föreslår att medel utanförfördelningsplanen får användas även 1986/87. SMAK börtilldelas högst4390000kr. för den officiella kontrollen och 1,4 milj. kr. Bidraget till bör minskas till . Bidrag till fraktkostnader för mjölk och grädde har utgåttmed . Verksamheten bör fr. o. m. regleringsäret 1986/87 finansieras avmedel inom fördelningsplanen. Stöd till maltproduktionen för /87 börutgå med 2 milj. kr. exportråd skall enligt förslaget erhålla 2 milj.kr. av medel utanför fördelningsplanen /87. Med hänsyn till de oundgängliga svängningarna i inflödetav införselavgifter har jordbruksministern budgetproposition (bil.11, s. 41-42) föreslagit att en oförändrad rörlig kredit även fortsättningsvisställs till nämndens förfogande. Med hänsyn till osäkerheten i prognosen bördet i enlighet med sammanställningen beräknade överskottet inte intecknas förnågot ändamål. Det på detta sätt beräknade överskottet bör stå till regeringensdisposition. Avslutningsvis erinrar jordbruksministern om någraförändringar av fi nansieringen av vissa ändamål som genomförts . I proposi tion 1983/84: 191 lade regeringen fram förslag till ändrad finansiering av vissa ändamål som tidigare täckts av införselavgiftsmedel utanför fördel ningsplanen. Förslagen grundade sig på förslag av jordbruksnämnden och 25 kommittén föröverläggningar om jordbruksprisregleringen. Förslagen godtogs av (JoU37, rskr. Sålunda skall bidraget till och stöd till odlingen av vallväxtfrö fr. o. m. regleringsåret1984/85 finansieras av medel inom fördelningsplanen, medan medel tillprisåterbäring till pälsdjursuppfödare och stöd till kollektiva åtgärder inomodlingen av konsumtionsfisk skall tas från spannmålsregleringen och somrestitution av införselavgifter. Iproposition 1984/85:211 lade regeringen fram förslag till ändrad finansieringav posten fonden för kollektiva åtgärder inom biodlingen. T.o.m. regleringsåret1984/85 lämnades bidrag till fonden för kollektiva åtgärder inom biodlingenbåde av medel inom och utanför fördelningsplanen. Fr.o.m. regleringsåret1985/86 har bidraget av medel utanför fördelningsplanen ersatts av medel ursockerregleringsfonden (JoU 1984/85: 36, rskr. Utskottetansluter sig till regeringens här redovisade förslag och överväganden. Ienlighet härmed avstyrker utskottet yrkandet i motion 609 av iLjung m.fl. (m) att av införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen medelfördelas till utbyteshandel med kött och fläsk (yrkande 2). JoU1985/86: 24 Prisstöd till jordbruket i norra I följande tabell redovisasregeringens förslag till ändring av stödområdes- Förslag till ändring av prisstödsomrädena Nuvarande prisstödsområde 1 bör utökas med följande församlingar: Nuvarande prisstödsområde 2a för mjölk bör utökas med följande församlingar: Lekvattnet, Norra Ny, Nyskoga, Vitsand och , Hackas, Myssjö och Alsen, och Näskott Marby, Mattmaroch Hallen Häggenäs, Lit, Lockne, Nuvarande prisstödsområde 3 bör utökas rned följandeförsamlingar: Potatisodling i den del av som hör tillprisstödsområde 1 bör ges samma stöd som potatisodling i . Prisstödet till jordbruket i norra har hittillsdifferentierats på olika områden sä att stödet successivt ökar längre norrutoch är högst i nordligaste inland. De geografiska gränserna vid dennadifferentiering bygger bl. a. på produktionskostnadskalkyler för olika områden.Nuvarande stödområdesindelning framgår i detalj av förordningen (1985:672) omprisstöd till vissa jordbruk. Med anledning av beslut (JoU 1984/85:33, rskr. 393) uppdrog regeringen åt statens jordbruksnämnd attföreta en översyn av beräkningsunderlaget för områdesindelningen för prisstödettill jordbruket i norra . a.föreslagit ändringar i områdesindelningen. Inför jordbruksnämndens ställningstagande har frågornabehandlats i en arbetsgrupp under ledning av nämnden. 1 gruppen har ävenlantbruksverket och LRF varit företrädda. Arbetsgruppen har bl. a. inhämtatsynpunkter från lantbruksnämnderna och i berörda län. Vidarehar arbetsgruppen besökt flertalet Norrlandslän, och länsföreträdare har gettsmöjlighet att framföra sina synpunkter. Under arbetets gång har fortlöpandekontakter förekommit med LRF centralt och dess Norrlandsdelegation.Arbetsgruppen har tagit fram rapporten av beräkningsunderlaget förprisstödet till jordbruket i norra . I rapporten redovisas bl. a. en ny beräkningsmodell somansluter till traditionell kalkylmetodik. Vidare beräknas avkastningsnivåerna iväxtodlingen utifrån skördenivåer i prisstödsområden i stället för itypområden. Det beräkningsunderlag som tagits fram kan användas för engrov upp delning av norra i olika stödområden. anser jordbruksministern att den mer detaljerade gränsdragningen måste ske som ett resultat av ställningstaganden grundade på kännedom om lokala förhållanden, produktionsutveckling, regional- och sysselsättnings politiska hänsyn samt miljö- och naturvårdshänsyn. Åven rent administra tiva ställningstaganden kan påverka gränsdragningarna. Jordbruksministernfinner jordbruksnämndens förslag beträffande stöd- JoU 1985/86: 24områdesindelningen väl avvägda. Förslaget innebär att det liksom för närvarandebör finnas fyra prisstödsområden som är gemensamma för mjölk, kött, fläsk ochsmågrisproduktion. 1 fråga om mjölkproduktionen har dock stödområde 2 indelatsi två områden, stödområdena 2a och 2b. Regeringensförslag innebär vidare att prisstödsområde 1 utökas med några församlingar frånprisstödsområde 2a och 2b, prisstödsområde 2a för mjölk utökas med vissa delarfrån prisstödsområde 2b och 3 samt att prisstödsområde 3 utökas med vissaförsamlingar från stödområde 4. Liksomför närvarande bör enligt propositionen stödområdesgränserna för kött, fläskoch smågrisproduktion följa gränserna för mjölk och prisstödsområde 2 delasupp i 2a och 2b endast i fråga om prisstöd för mjölk. Beträffandepotatisodlingen föreslås att det stöd för potatisodling som lämnas iNorrbottens län också bör ges i den del av som tillhörstödområde 1. För stöd till getskötselföreslås ingen ändring. Kostnadernaför den föreslagna ändringen av stödområdesgränserna beräknas till ca 3 milj.kr. Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer bör få meddela föreskrifter ommindre ändringar i gränsdragningen mellan stödområdena. Utskottetbehandlar i detta avsnitt regeringens förslag om stödområdesindelning jämtemotioner som har anknytning till denna indelning. Beträffande meraövergripande bedömningar av stödet till jordbruket i norra ochprisstödsnivåerna hänvisar utskottet till nästföljande avsnitt. Imotion 607 av (vpk) föreslås att även iTorsby kommun placeras i prisstödsområde 2a. Vidare anförs att den allvarligasituationen i västra med bl. a. kraftigt sviktande mjölkproduktiongör att en omplacering till annat prisstödsomräde bör övervägas inom en snarframtid. Ett liknande yrkande framförs i motion 616 yrkande 1 av BertilJonasson och (). Motsvarandeyrkande beträffande framförs i motion 613 av Bo Finnkvistm.fl. (s). Enligt motionen bör dessutom tillhöra stödområde 3i stället för 4. Imotionerna 608 av () och 611 av och () förordas en placering i prisstödsomräde 2a av Borgsjö, Lidens och Holmsförsamlingar. Imotionerna 610 av och () och Jo271 av BörjeHörnlund (c) hemställs att och kommuner i sin helhetklassificeras som inland, dvs. överförs till prisstödsområde 1. Imotion 616 (yrkande 2) av och () samt i motionJo269 (yrkande 2) av och () förordas attarealbidrag för potatisodling utgår till skogsbygder i likhet med vad som gäller förGävleborgs, och 28 samt delar avVästerbottens län. Utskottet vill i anslutning till de här redovisademotionskraven under- JoU 1985/86:24 stryka att det i första hand ankommer päregeringen och jordbruksnämnden att meddela föreskrifter om mindre ändringar igränsdragningen mellan stödområdena. Utskottet utesluter givetvis inte att detav bl. a. sädana skäl som anförts i motionerna kan finnas anledning attytterligare överväga stödomrädesindelningen. Dessa frågor prövas kontinuerligtav jordbruksnämnden. Utskottet avstyrker samtliga nu aktuella motionsyrkanden,dock med erinran om att utskottets förslag i det följande om en allmänuppräkning av stödnivåerna givetvis kommer samtliga prisstödsområden till godo. Följande tabell anger regeringens förslag i fråga omprisstödsnivåer för de olika produkterna fr. o. m. . Förslag till prisstöd på mjölk, kött och fläsk samt stödtill smågrisproduktion, getskötsel och potatisodling Mjölk med 4,fett, öre/kg Kött, öre/kg Fläsk, öre/kgModersugga, kr./sugga och år Get,kr./mjölkproducerande djur och år Potatis, kr./ha och år ' Stödområdet omfattar , , ,Västernorriands, Stödområdetomfattar och den del av som hör ' Stödområdetomfattar , och samt den del avVästerbottens län som hör till prisstödsområde 2, Jordbruksministern erinrar i dettasammanhang om att i samband med hvsmedelspolitiska beslut(JoU 1984/85:33, rskr. 393) har uttalat sig till förmån för en årlig justeringav prisstödet till jordbruket i norra . Jordbruksministern föreslår nuatt stödet dessutom justeras med utgångspunkt i det nya beräkningsunderlag somarbetsgruppen redovisat och med hänsyn tagen till bl. a. det besväriiga lägetför många jordbrukare i främst stödområdena 1 [och 2a. Förslaget innebär attstödet totalt sett räknas upp med . Denna justering är ungefärdubbelt så stor som den justering av priserna på jordbruksprodukter som skettvid prisöverläggningarna . Vid beräkningen av örestalen haij jordbruksministernutgått från de merkostnadsberäkningar som arbetsgruppen förordar. En jämförelse mel lan nu gällande prisstöd och de merkostnadsberäkningar som arbetsgrup pen tagit fram visar att justeringar av stödet bör göras. De merkostnadsberäkningar som gruppen tagit fram med hjälpav det JoU 1985/86:24 nya beräkningsunderlaget ger enligt jordbruksministern engod utgångspunkt för justeringen av prisstödsnivåerna även om dataunderlagettill viss del är osäkert. Emellertid måste även flera andra faktorer vägas innär prisstödsnivåerna fastställs. Det är t. ex. inte ekonomiskt försvarbart attproducera hela behovet av fodersäd inom stödområdet. Från produktionsteknisksynpunkt är dock en viss produktion av fodersäd i norra nödvändig.Jordbruksministern har därför i sina beräkningar eftersträvat att så långtmöjligt ta hänsyn till faktiska förhållanden. Det är vidare mot bakgrund avjordbrukets betydelse för sysselsättningen i inlandet motiverat att tasärskild hänsyn till förhållandena i det området. Tillgängliga uppgifter omproduktionsutvecklingen tyder på en ogynnsam utveckling i övre . Motbakgrund av vad som har anförts föreslår jordbruksministern att stödetliksom trappas av från norr till söder. Nuvarande prisstöd på kött är lägre än de beräknademerkostnader vid köttproduktion som redovisas. Däremot är prisstödet på fläskoch stödet till smågrisproduktion i vissa områden högre än de redovisademerkostnaderna. Eftersom vi har en kostsam överproduktion av bl. a. kött ochåtgärder vidtagits för att minska produktionen är jordbruksministern dock inuläget inte beredd att höja prisstödet på kött mer än i den grad han föreslåren höjning pä prisstödet till mjölk i prisstödsomrädena I och 2a. Han är åandra sidan inte redo att föreslå en sänkning av nuvarande prisstöd på fläskoch av gällande stöd till smågrisproduktion i de områden därmerkostnadsberäkningarna tyder pä att en sänkning kunde vara motiverad. 1 propositionen föreslås vidare att stödet till getskötselräknas upp i enlighet med uppräkningen av prisstödet på mjölk i områdena 2a och2b. Stödet till potatisodling bör räknas upp med utgångspunkt i uppräkningen avstödet i övrigt. Prisstödet på mjölk bör anges för mjölk fetteftersom den fetthalten numera ligger till grund för prissättningen pä mjölk.