bet · G901AU6 · 1985-12-31 00:00:00 — Ändringarna, som trädde i kraft , har som huvudsakliginnebörd att tjänstefillsältning skall ske på grundval främst av skickUghetenför arbetsuppgifterna i tjänsten, om det inte finns särskilda skäl för någotannat. Hänsyn skall tas också fill den förtjänst som förvärvats genom tidigaretjänstgöring i offentlig eller privat anställning eller genom egen verksamhet.Riktlinjer härför anges i förordningen. Skälen fill ändringen avanställningsförordningen redovisas i nämnda förordningsmotiv. De meritvärderingsfrågor som ankommer påarbetsmarknadsutskottet all behandla las upp i motionerna 1985/86:16 och1985/86:17. I denjörra motionen framhåller () att detär häpnadsväckande att regeringen närmast "i förbifarten"underrättar om att hela grunden för del i vårt land tillämpademeritvärderingssys-lemet ändrats genom ett enkelt regeringsbeslut iförordningsform. Oavsett vilken inställning man har i sakfrågan borde det varasjälvklart att en ändring av denna genomgripande art icke kan ske utan att haföregåtts av ingående överväganden om hur en sådan ändring ställer sig till dei regeringsformen uppställda kriterierna för meritvärdering, vilka är avseddaatt garantera saklighet och oväld vid tjänstetillsättningar. Vidare påpekas imotionen alt regeringen ändrat anställningsförordningen redan innan riksdagenyttrat sig över den fråga som regeringen sålunda hänskjutit till . Imotionen hemställs all begär att regeringen ålerlar den ändring avansläll-ningsförordningen (1985:334) som irädde i krafl . () och andre vice lalman () erinrar i motion 1985/86:17 om att flera instanser vidremissbehandlingen av del utredningsförslag som ligger till grund förpropositionen pekade på alt en ändring av det vidtagna slaget möjligen intestod i överensstämmelse med 11 kap. 9 § i regeringsformen i vilken stadgas bl.a. att vid tillsättning av statlig tjänst skall avseende fästas endast vidsakliga grunder såsom förtjänst och skicklighet. Om denna tolkning är rikfigskulle den ändring som gjorts i anställningsförordningen vara ogiltig. Eflersommotionärerna anser att det i sak är riktigt all skicklighet tillmäts slörrebetydelse än förtjänst, dvs. antalet tjänsteår, vid befordran ochtjänstetillsättningar föreslår de alt regeringen återkommer till medförslag som innebär att den uppstådda oklarheten undanröjs. Konstitulionsuiskotiei har yttrat sig (se bilaga) överdenna del av propositionen och refererade motioner och anför bl. Huvudsyftet med bestämmelsen i 11 kap. 9 § RF att vidstatliga ijänsletill-sättningar avseende skall fästas endast vid sakligagrunder såsom förtjänst och skicklighet är att garantera objektivitet vidtjänslefillsättningar. utskottetsbedömning skall stadgandet gagna statens intresse av all till varje /\j1985/86:6 tjänst få för tjänsten så lämplig person som möjligt men också värnaden enskilde sökandens rättssäkerhet. Som förfåltningsutredningen uttaladeinnebär bestämmelsen inte all båda kriterierna måste vara uppfyllda för all enperson skall erhålla en viss tjänst. Så har bestämmelsen heller inte tillämpatsi praxis. Men när det gäller statliga ijänsler som lillsäils efter ellansökningsförfarande har grundlagssiadgandel såvitt utskottet kan överblickafått den innebörden all skickligheten måste vara särskill dokumenterad ochmotiverad för alt leda lill all en person med ett lägre antal tjänsteår skallkunna komma i fråga. Förljänslen har därigenom kommit alt spela en viktig rollnär del gäller att uppfylla grundlagens krav på objektivitet vidtjänstetillsättningar. Formellt betyder del sagda alt 11 kap. 9 § RF enliglutskottets mening inle hindrar alt man i framliden lägger större vikt änhittills vid kriteriet skicklighet. Regeringens beslut att genom en ändring ianställningsförordningen prioritera skickligheten framför förtjänsten är enligtutskottets bedömning närmast att se som en viljeyttring om en praxisändring.Utskottet, som begränsar sitt ställningstagande till den rättsliga bedömningenav problemet, anser att en sådan ändring bör komma till uttryck i . Detskall därvid enligt utskottets mening i tydlighetens intresse framgå avlagtexten att prioriteringen av kriteriet skicklighet inte innebär något avkallpå objektivi-telskravel. konstaterar först attkonstitulionsutskottel drar slutsatsen att regeringsformen inte hindrar att mani framtiden lägger större vikt än vid kriteriet skicklighet. Som framhållsi regeringens förordningsmotiv är det ett redan tillämpat synsätt altskickligheten bör ha den avgörande betydelsen i tillsättningsärenden när detgäller chefstjänster, arbetsledartjänster och högre handläggartjänster medsjälvständigt innehåll. Praxis har emellertid utvecklats i den riktningen allskicklighet numera tillmäts allt högre värde också när det gällertillsättningen av lägre tjänster. En utveckling i den riktning som regeringenavser med sin anmälan i propositionen är således på gång. Regeringen föreslårnu all skicklighet generellt skall vara huvudkriterium vid tillsättning avtjänster på det statliga områdel. Därmed tas ytterligare ett steg på den redaninslagna vägen. Som tidigare redovisats ligger bakom lagreglerna om sakliggrund i regeringsformen och främst syftet all främja statsnyttan, närmarebestämt del allmänna intresset av all offentliga funktioner utövas av depersoner som är bäst skickade för uppgifterna. Ändamålet med reglerna ärsåledes inle primärt all skydda arbetstagarintressena ulan främst alt tillgodosesamhällets och medborgarnas intresse av all statliga ijänsler tillsätts efterobjektiva grunder. Även den inriktning av lönepolitiken som föreslås ipropositionen och som utskottet behandlat ovan knyter an till detta synsätt.Sålunda framhålls all statens positioner i löneförhandlingarna skall bestämmasav verksamhetsintressel och av strävan all åstadkomma en ändamålsenligpersonalförsörjning. Ulskollel delar regeringens uppfattningar i dessa delar. Den prioritering av skickligheten framför förtjänsten ochandra kriterier som regeringen förordar bör - som framhålls ikonslitulionsutskollels yttrande - komma lill uttryck i . Av sammanhangetbör vidare framgå Rättelse: S. 19, rad 6 Tillkommer: Narvarunde (fp). attprioriteringen av kriteriet skicklighet inte innebär någol avkall påkravet AU 1985/86:6 på objektivitet vid tjänstelillsättningar. Regeringen bör återkomma med förslag lill ändringar i LOAenligt de riktlinjer utskottet här angivit. Det anförda innebär att motion1985/86:17 i huvudsak är tillgodosedd i denna del. Molion 1985/86:16 avstyrksav utskottet. I motion 1985/86:20 framhåller m. fl. (m)alt en följd av alt skicklighetskriterierna ges större tyngd är att det ställsslörre krav på alt myndigheterna specificerar kraven på tjänstens innehavare. Idet sammanhanget bör prövas för vilka tjänster doktorsexamen skall varabehörighetskrav. Regeringen föreslås göra en inventering härom. Frågan om meritvärdet av forskarutbildning behandlades avriksdagen (prop. 1983/84:107 bil. 10, UbU 1983/84:28). Därvid sågsett jämställande av en forskarstuderandes utbildningstid med anställningstidsom ett verksamt led i strävandena att göra forskarutbildningen mer attraktiv.I nu aktuell proposifion erinras om all fullgjord forskarutbildning får räknastill godo som förtjänst . När skicklighet nu görs till huvudkriterium förIjänslelillsättningar ökar enligl utskottets mening betydelsen av vissafaktorer vid bedömningen av den sökandeslämplighet för tjänsten. a. i fråga om ulbildningoch då i vissa fall forskarutbildning. Iproposifion 1983/84:107 om forskning angav föredragande statsrådet att det inlevar nödvändigt att särskilt reglera värdet av vetenskaplig utbildning urskicklighetssynpunkt för sådana tjänster där vetenskaplig kompetens inte är ettbehörighetsvillkor. Det borde ankomma på SAV alt informera berörda myndigheterom betydelsen av forskning och meritvärdet vid tillsättning av statligtreglerade tjänster när del gäller befordringsgrunden skicklighet. a. härfill avvisade (UbU 1983/84:28) elt krav på eninventering av det slag som efterfrågas i molion 20. Utskottet kan tillägga allSAV numera fått i uppdrag av regeringen att bedriva den beskrivnainformationsverksamheten och avstyrker med del anförda motionen. Vissa frågor om utlandstjänstgöring Den tidigare nämnda utredningen om meritvärdering m. m.tog också upp vissa frågor om ullandstjänstgöring. Med anledning därav görföredragande statsrådet den bedömningen alt behovel i samband medullandstjänstgöring av information om Ijänstgöringslandet i frågor om skalle-och socialförsäkringsbestämmelser, polifiska, religiösa och socialaförhållanden m.m. bör fillgodoses av befintliga statliga myndigheter. Detsammagäller behovet av information och hjälp med all skaffa arbete vid återkomsten.Något ställningstagande från sida begärs inte i denna del. Utskottet tar i sammanhanget upp två mofioner frånallmänna motionstiden under förra som berör ullandstjänstgöring. i hävdar i motion 1984/85:2116all vissa problem påverkal benägenheten all della i frivilligt biståndsarbete. Del gäller den faktiska möjligheten att få tjänstledighet samt tillgodoräknandet av tjänsteår i även 12 Del framhålls att åren i sjukvårdstjänst AU 1985/86:6eller skolverksamhet inte tillgodoräknas vid statlig och ihemlandet. Motionären önskar en översyn av villkoren för alla svenskar somdeltar i frivilligl u-landsarbete. Meritvärdetav utlandsanställning tas upp i propositionen. Där framhålls all erfarenheterav bl. a. utlandsvistelse och språkkunskaper bör vägas in vid bedömning avskickligheten i den män de är relevanta för den sökta tjänsten. Vidare påpekasatt all anställning- även utlandsanslällning- fär tillgodoräknas somförtjänst. Mot bakgrund av det anförda behöver mofion 2116 inte föranleda någonriksdagens åtgärd. GöranRiegnell (m) tar i motion 1984/85:2662 upp frågan om traktaments-ersättningenvid utlandsvistelse. I motionen föresläs dels att traktamentser-sättningenskall ges i vistelselandets valuta, dels att den nuvarande redukfio-nen avtraktamentsbeloppet fr. o. m. den 21;a dagen skall tas bort. En sådan ändringskulle enligt motionären ge en mer rättvis ersättning för ökade levnadsomkostnadervid tjänsteresor i utlandet. Utlandstraktamentenaregleras i en förordning och revideras . Villkoren fördessa traktamenten torde emellertid fillhöra de frågor om vilka kollekfivavtalkan slutas. Bestämmelserna om inhemska traktamenten är reglerade i avtal.Enligl vad utskottet inhämtat pågår inom enöversyn av reglerna för utlandslrakta-mentena. Utskottet konstaterar medtillfredsställelse att elt sådant översynsarbete inletts. Därvid prövas ocksåfrågor av det slag som tas upp i motion 1984/85:2662. Någon ytterligare åtgärdmed anledning av motionen är därför inle påkallad. Iproposifionen lämnas i denna del en redogörelse för jämställhetsarbelet inomstatsförvaltningen. Huvudinriktningen för det fortsatta jämställdhetsarbetetbör enligt propositionen vara att successivt bryta uppdelningen av kvinnligaoch manliga arbeten och att öka kvinnornas andel i de beslutande posifionerna.Huvudansvaret för att följa och påverka arbetet bör gemensamt ankomma påföreträdare för staten som arbetsgivare och de statsanställdashuvudorganisafioner. Härför inrättas en partsgemensam ledningsgrupp. Stödfill myndigheterna i deras arbete kommer att lämnas av bl. a. SIPU. Inom någramyndigheter avses särskilda intensivsatsningar bli genomförda. Vidareanförs i propositionen att kvinnorepresentationen i statliga styrelser,utredningar m. m. bör stärkas. Insatserna intensifieras och inriktas på att ' ingenstyrelse eller motsvarande som tillsätts av regeringen skall vara enkönad efterår 1988. Tvåmofioner, nämligen 1985/86:18 och 1985/86:20, behandlar jämställdhetsfrågor. i Benglsfors (c) anlägger i mofion 1985/86:18 synpunkter på nomineringen av personer till statliga förtroendeuppdrag m. m. och finner därvid en tidigare använd metodik enhgt vilken flera personer nominerades fill samma uppdrag synnerligen tveksam. Det är inte rimligt att nominera -, någon meddel förbehållet alt vederbörande kan diskvalificeras för uppdra- AU1985/86:6 get på grund av sitt kön. Motionären föreslår att andra vägar prövasför alt stärka kvinnorepresentationen i statliga styrelser och utredningar. Frågan om kvinnorepresentationen i statliga organ ärnumera föremål för utredning (Dir. 1985:43). Av direktiven framgår atthuvuduppgiften för utredaren är att överväga olika modeller för hurkvinnorepresentationen skall kunna öka. Ulredaren skall bedriva sitt arbete inära kontakt med bl. a. de nominerande organisationerna så all olika lösningarkan belysas ufifrån deras perspektiv. Erfarenheter från övriga nordiska länderbör redovisas. Vidare bör övervägas om det är möjligt och lämpligt att t. ex. uppställamål all kvinnorepresentationen inom skall ha ökat till enviss nivå. Utredningsuppdraget innebär såvitt utskottet kan se bl. a.alt de metoder för nominering till förtroendeuppdrag som berörs i mofion1985/86:18 kommer att prövas mot andra metoder. Någon ålgärd med anledning avmotionen är därför inte påkallad. Den i propositionen nämnda partssammansatta gruppen förjämställdhetsfrågor tas upp i mofion 1985/86:20 av m. fl. (m).Det påpekas i mofionen att jämslälldhetsarbetet måste bedrivas ute på deenskilda myndigheterna. Den parlssammansatla ledningsgruppen kommer enliglmotionärerna att i bästa fall stimulera insatser på lägre plan. Samfidigt finnsdet emellertid en betydande risk att den centrala ledningsgruppen blir ettalibi för att myndigheterna inle lar egna initiativ för att befrämjajämställdheten. Tiden för det partssammansatta ledningsorganets verksamhel bördärför begränsas redan från början. I motion 1985/86:20 tas också upp medverkan från () i bl. a. myndigheternasjämställdhetsarbele. Mofionärerna framhåller att många av de utbildnings- ochupplysningsinsatser som SIPU bedriver inte behöver organiseras och planeras avett statligt organ. Även den typ av utbildningsinsats som nämnts ipropositionen bör öppnas för konkurrens från privata utbildningsorganisalörer.Delta skulle kunna medföra en sänkning av kostnaderna och elt inflöde av nyaidéer. SIPU:s uppgift bör enligt motionärerna koncentreras till utbildningsinsatsersom är relaterade till de speciella krav och rufiner som gäller för statligmyndighetsutövning. Vad först gäller den partsammansalla gruppen förjämställdhetsfrågor som chefen för avser filisätta finns delinle anledning alt som föresläs i motionen tidsbegränsa dess arbete. Gruppensarbetsuppgifter är enligl utskottets mening inte av sådan art att fillskapandetav den skulle få de negativa följder för jämställdhetsarbetet som beskrivs imolion 20. Motionen avstyrks i här aktuell del. Inle heller tillstyrker utskottet att något uttalande görsom SIPU;s medverkan i den statliga personalpolifiken med anledning av mofionen.De exempUfieringar som lämnas i proposifionen av fall då SIPU kan biträdamyndigheterna i deras arbete knyter väl an till den inriktning som SIPU;sverksamhet enhgt utskottets mening bör ha. Molion 20 avstyrks alltså även iaktuell del. Fördjupadföretagsdemokrati AU 1985/86:6 Idetta avsnitt av proposifionen beskrivs utvecklingen av medbestämmandet inomstatsförvaltningen. a. anmäls ett uppdrag som innebär att SAV tillsammansmed huvudorganisationerna skall påbörja ett utvecklingsarbete rörandemedbestämmandet på myndigheterna. Vidaremeddelas att regeringen uppdragit åt SAV att på statens vägnar ta uppförhandlingar med berörda personalorganisationer om medbestämmandet vidberedning av regeringsärenden. senare frågan finns fem motioner av vilka tre avlämnats under allmännamotionsfiden . Ipartimotion 1984/85:453 från moderata samlingspartiet förordas att MBLavskaffas vid regeringsbeslut samt att det avtal som reglerar den nuvarandeordningen sägs upp. Motionärerna föreslår vidare en ändring av nuvarandelagsfiftning med innebörd att medbestämmandelagen (MBL) inte skall fillämpasvid beredning av regeringsärenden. Motsvarande krav återfinns i mofion1985/86:20 av m. fl. (m). Imofion 1985/86:18 av i (c) påpekas att centerpartiettidigare understrukit att förhandlings- och informationsverksamheten i vadavser proposifioner bör begränsas kraffigt av framför allt principiella skäl.Det är inte rimligt, sett från den politiska demokrafins synpunkt, att låtapersonalorganisationerna på det sätt som sker påverka en polifiskbeslutsprocess. Den nuvarande ordningen med förhandhngs- ochinformationsverksamhet enligl medbestämmandelagen vid beredningen avregeringsärenden bör därför avskaffas. Samma krav förs fram i mofion 1984/85:1115av m. fl. (c). En alternativ form av medverkan beskrivs av ArneFransson m. fl. (c) i mofion 1984/85:330. Det föreslås att de anställda fårmöjlighet att komma in i ett beslutsskede samt att vissaämnesområden prioriteras. Här nämns bl. a. personaländringar inom statensområde, flyttning av ärendegrupper och omlokalisering av myndigheter. Fråganom fillämpningen av MBL vid beredning av regeringsärenden har behandlats avriksdagen vid flera fillfällen . Konstitutionsutskottetifrågasatte i sitt granskningsbetänkande (KU 1983/84:30) om dentillämpade handläggningsordningen överensstämmer med tankegångarna bakommedbestämmandets utformning. Slutsatsen blev att omfattningen och inriktningenav förhandlings- och informationsverksamheten i fråga om regeringsärenden bordeomprövas i syfte att minska den sena behandlingen av mer rutinbetonade ärendentill förmån för tidiga kontakter mellan parterna i viktigare frågor. Arbetsmarknadsutskottetsom behandlat denna fråga vid upprepade fillfällen med anledning av motioner konstaterade (AU 1984/85:3) att regeringen redan hade inlett ett översynsarbete samt att förändringar av medbestämmandets utformning i borde föregås av förutsättningslösa förhandlingar. I propositionen anmäls att SAV fått regeringens uppdrag att på statens vägnar ta upp förhandlingar med berörda personalorganisationer i syfte att träffa kollektivavtal i de hänseen den som uttalat sig för. Utskottetvill framhålla vikten av att detta förhandlingsarbete fullföljs AU1985/86:6 så att mer ändamålsenliga arbetsformer kan införas iregeringskansliet i berörda avseenden. Med hänsyn fill det pågåendeförhandlingsarbetet bör mofionerna 1985/86:18,1985/86:20, 1984/85:330,1984/85:453 och 1984/ 85:1115 i aktuella delar inte föranleda någon åtgärd. Proposition 1984/85:219 i övrigt Propositionensövriga avsnitt gäller den,förebyggande hälsovården, utveckling avmedbestämmandet på myndigheterna, ulvärdering av erfarenhelerna avarbelstagarkonsulter samt decentralisering och förenkling av den statligapersonalpolifiken. Avsnitten föranleder inget uttalande från utskottets sida.Propositionen kan i dessa delar läggas till handlingarna. Övriga motioner om statlig personalpolitik PärGranstedt m.fl. (c) konstaterar i motion 1984/85:904 att antaletdelfidsarbetande ökat myckel kraftigt under det senaste årtiondet. I denutsträckning som deltidsarbetet är ofrivilligt är det en allvarlig brist. Förmånga människor utgör dock deltidsarbetet en posifiv möjlighet att kombineraförvärvsarbete med andra sysslor. har ett stort intresse fördeltidsarbete dokumenterats särskilt bland kvinnor. Denviktigaste invändningen som reses mol deltidsarbete är att del inle ger fullsocial trygghet. Mot den bakgrunden föresläs en översyn av de dellidsarbelandesställning och förmåner på arbetsmarknaden. Del poängteras att staten somarbetsgivare bör föregå med gott exempel och föra fram förslag om förbättringarav de delfidsarbetandes villkor. Utskottethar behandlat motsvarande yrkanden under en rad är och därvid bl. a. framhållitatt ett flexibelt arbetsliv, med möjlighet att välja hel- eller deltidsarbete,ger stora fördelar för både den enskilde arbetslagaren och samhället. Utskottethar vidare erinrat om att de delfidsarbetande successivt fåll en förbättring ifråga om anställnings- och sociala förmåner. På vissa punkter där förmånerna ärsämre än för andra grupper bedrivs eller har bedrivits utredningsarbete. Medhänvisning härtill och då flertalet av de kvarstående ojämnheterna tillhör detavlalsreglerade området har utskottet inte varil berett att föreslå någraåtgärder. Utskottet finner inte att några nya omständigheter redovisats somskulle motivera ett annat ställningstagande . Motion 1984/85:904 avstyrksdärför av utskottet. Destatliga traktamentsbestämmelserna tas upp i motionerna 1984/85:1107 och 1984/85:2114. I mofion 1107 framhåller () och () dels att förenklade traktamentsbestämmelser måste införas , dels att naltraktamentet bör höjas fill en rimlig nivå. Motionärerna menar på den senare punkten att det låga naltraktamentet leder fill att vederbörande tjänsteman väljer alt bo på hotell med full ersättning för rumskostnaden i stället för att välja andra övernattningsmöjligheter vilket blir kostsamt för staten. Med en liknande motivering föreslår också i motion 2114 en höjning av naltraktamentet. Bestämmelserna om traktamenten vid inhemska tjänsteresorregleras i AU 1985/86:6 avtal mellan SAV och de fackliga huvudorganisationerna.När nuvarande kollektivavtal slöts gjordes vissaförenklingar i jämförelse med tidigare resereglemente. Som framgår avpropositionen har regeringen dessutom givit SAV i uppdrag att utarbeta ettförenklingsprogram för de stadiga kollektivavtalen vilket även innefattaravtal om traktamentsbestämmelser. Vad vidare gäller nattraktamentets storlekhar denna fråga enligt vad utskottet erfarit prövats i tidigare förhandlingaroch torde på nytt bli aktuell i de överiäggningar som föreslår. Med det anfördaavstyrker utskottet mofionerna 1984/85:1107 och 1984/85:2114. I motion 1984/85:1118 behandlar Marfin m.fl. (c)ersättningarna för statliga förtroendeuppdrag. Det framhålls attförtroendevalda i olika organ medför att skilda synpunkter, strävanden ochvärderingar får göra sig gällande vid ärendebehandling och beslut vilket är enav förutsättningarna för vår folkstyrelse. För att detta skall kunna fungera påönskvärt och avsett sätt är det viktigt att medborgare från olika yrken medolika erfarenheter är beredda att ställa sig till förfogande somförtroendevalda. En förutsättning för detta är bl. a. att ersättningar ocharbetsförhållanden är sådana att de inte motverkar eller förhindrar många attav ekonomiska skäl åla sig uppdrag. Motionärerna lämnar exempel på arvoden somenligl deras mening har en orimligt låg nivå. De föreslår en översyn av dessaersättningar och förutsätter alt avvägningen av arvoden mellan olika statligauppdrag görs så att ersättningen motsvarar den tid som krävs för fullgörande avuppdraget, liksom det ansvar som det medför. Beslut om arvoden vid statliga förtroendeuppdrag ankommerpå regeringen. Utskottet utgår ifrån att den typ av avvägningar somefterfrågas i motionen föregår dessa beslut. Någon åtgärd med anledning avmotionen är därför inte påkallad. Utskottet tar slutligen upp motion 1984/85:2100 avElisabeth () om beräkning av anställningsår för erhållande avutmärkelsen . Mofionärenönskar att hänsyn skall tas till anställningsår i såväl statlig som kommunaltjänst. gäller (SFS 1974:225) att statlig tjänstoch tjänst i verksamhet som'blivit förstatligad får tillgodoräknas vidtilldelning av nämnda utmärkelse. Utskottet är inte berett att föreslå någonändring av nuvarande regler. Motion 2100 avstyrks av utskottet. attriksdagen med avslag på motion 1985/86:22 yrkande 1 godkänner vad som anförs iproposition 1984/85:219 i motsvarande del, 2. beträffande MBLvid tillsättning av chefer inom offentlig sektor att avslår mofion1984/85:330 yrkande 5, 3. beträffandeanslaget Lönekostnader vid viss omskolning attriksdagen med bifall till motion 1985/86:17 yrkande 1 och med anledningav propositionen i motsvarande del samt med avslag på 17 motion1985/86:20 yrkande 4 i motsvarande del som sin mening ger AU 1985/86:6regeringen lill känna vad utskottet anfört, 4. beträffandeinriktningen av sysselsättningsstöd för handikappade alt avslårmotion 1985/86:20 yrkande 4 i motsvarande del, 5. beträffandeinriktningen av statens lönepolitik