bet · G901JoU10 · 1985-12-31 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet ett trettiotalmotionsyrkanden öm naturvård väckta . Ämnesområdet omfattarfrågor om allemansrätten, om skyddsåtgärder enligt naturvärdslagen somnationalparker, urskogsskyddet, naturvårdsmarkens skötsel och våtmarker, omnaturvärdslagstiftningen, om landskapsvård, om naturskolor och om skyddet avfiora och fauna. Samtliga motioner avstyrks av utskottet. Skälet tillavstyrkande är i flertalet fall att de frågor som väckts i motionerna redan ärföremål för åtgärder eller överväganden frän regeringens eller myndigheterssida. Till betänkandet har fogats 10 reservationer (fp, vpk). I motion 1984/85:360 av och (båda fp) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad somi motionen anförs om handlingsprogram för bevarande av vitryggig hackspett isåväl som i övrigt. 1 motion 1984/85:362 av och i (båda s) yrkas att hos regeringen begär en sådanändring av naturvårdslagen att det av densamma klart och entydigt framgår attgällande bestämmelser omfattar såväl markägare och andra sakägare som allmänheten. I motion 1984/85:372 av m. fi. (fp)yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 1-5, 7-9, 11, 14-16), 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om StoraSjöfallets nationalpark, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag om inrättande av en nationalpark iSjaunjaomrädet, 3. att riksdagenhos regeringen begär förslag om inrättande av en nationalpark iTaavavuomaområdet, 4. att riksdagenhos regeringen begär förslag om inrättande av en nationalpark i Rogenområdet, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i övrigt anförts i motionen omskydd för fjällväriden. 1 1985/86. 7. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i mo- JoU 1985/86:10 tionen anförts om skydd för våtmarker innebärande a) intensifieradinventering av våtmarker, b) klassning avderas skyddsvärde, c) avgränsning ochskydd för de vätmarksomräden som inte får exploateras för skogsbruk ellerenergiutvinning, 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ökadeinsatser för Hora och fauna, 9. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om förslagom införande av ett uthållighets- och miljömål i jordbrukspolitiken samtregleringen av jordbrukets hänsyn till naturvärden, att hos regeringen begär att ett programför bevarande av återstående urskogar (gammelskogar) utarbetas ochgenomförs samt att i avvaktan härpå avverkning av sådana skogar ej tilläts, 14. att hos regeringen begäratt förslag föreläggs om införande av regler om hänsyn tillnaturvärdens krav i gruv- och minerallagstiftningen, 15. att som sin mening gerregeringen till känna att statsbidrag inte bör utgå till åtgärder som strider motstarka naturvårdsintressen, 16. att hos regeringen begären översyn av och ändringar i naturvärdslagen i enlighet med vad som anförts imotionen. I motion 1984/85:444 av och (båda s) yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om behov av översyn av organisationen förnaturvård. 1 motion 1984/85:445 av Per m. fi. (s)yrkas att begär att regeringen tar initiativ till att genomföra enheltäckande aktion mot björnloka m. m.. i enlighet med vad som anges imotionen. 1 motion 1984/85:535 av m. fl. (s) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om behovetav tillståndsplikt för markavvattning. I motion 1984/85:879 av m. fi. (m) yrkas,såvitt nu är i fråga (yrkande 1), att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts om avtal vid skötsel avnaturvårdsmark. I motion 1984/85:1074 av m. fl. (m) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ett miljö-och naturvärdsprogram vid äldre vattenkraftsstationer. I motion 1984/85:1076 av m. fl. (s) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom information om allemansrätten. I motion 1984/85:1089 av m. fl. (s)yrkas att hos regeringen begär förslag om att flytta nationalparks gräns till ett läge söder om . 1 motion1984/85:1091 av m. (vpk) yrkas att be- JoU1985/86:10 slutar att hos regeringen hemställa om förslag till varaktigt skyddför skogsområden i enlighet med vad som anförs i motionen. I motion 1984/85:1164 av och Hans Peterssoni Röstänga (båda fp) yrkas, med hänvisning till vad som anförts i motion1984/85:1157, såvitt nu är i fråga (yrkande I, andra dels-satsen, och yrkande4), I. att uppdrar ät i Malmöhuslän och berörda lokala organ att dels studera möjligheterna till ytterligareträdplantering längs länets vägar, 4. att begär att regeringen uppdrar ätnaturvårdsverket att göra en sammanställning av internationell forskning ochforskningsresultat i fråga om stranderosioner. I motion 1984/85:1170 av () yrkas, medhänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:1169 att hosregeringen begär förslag om sådan ändring av naturvärdslagen att kopplingenmellan tillstånd för utbyggnad av vattenkraft och bidrag tillsysselsättningsskapande fritidsanläggningar möjliggörs. I motion 1984/85:1389 av m. fi. (s)yrkas att som sin mening ger regeringen till känna behovet avåtgärder för att trygga vitryggiga hackspettens överlevnad i och övrigaNorden. I motion 1984/85:1399 av och (båda s) yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär att uppbyggnad och utveckling av naturområden för turismoch rekreation blir föremål för forskning och att blirförsöksområde, 2. att riksdagenger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att utveckla denpedagogiska delen i naturskolan. 1 motion 1984/85:1415 av () yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i niotionen anförts ombehovet av kommunalt ansvar för anläggande av särskilda ridstråk. I motion 1984/85:2021 av m. (c, s, m,fp, vpk) yrkas att beslutar att förvandla till nationalpark . I motion 1984/85:2044 av m. fi. (c) yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om betydelsenav att landskapsvårdande åtgärder vidtas pä våra slättbygder, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avekonomiska styrmedel för att stimulera till erforderliga åtgärder. I motion 1984/85:2603 av och (båda c) yrkas att hos regeringen begär att den vidtar åtgärder så att jättelokan kan utrotas. 1 * 1985/86. I motion1984/85:2615 av () yrkas att hos JoU1985/86:10 regeringen hemställer om en översyn av naturvårdens organisation ienlighet med vad som anförts i motionen. Utskottet behandlar i det följande ett antal motioner omnaturvärden. Den svenska allemansrätten har sin grund i sedvanerätten.Den är fastslagen men icke närmare preciserad i bl. a. naturvårdslagen(1964:822). I lagen uttalas att naturen utgör en nationell tillgång som skallskyddas och värdas. Den är tillgänglig för alla enligt allemansrätten. Envarskall visa hänsyn och varsamhet i sitt umgänge med naturen (1 §). Inaturvärdslagen stadgas även att naturvärden är en såväl statlig som kommunalangelägenhet (2 §). Frågan om rättigheter och skyldigheter enligt allemansrättenoch hur kunskapen härom skall spridas till dem som berörs av denna rätt ärföremål för yrkanden i två motioner. I motion 1984/85:1076 av m. fi. (s) begärsatt riktar ett tillkännagivande till regeringen om information omallemansrätten. Motionärerna pekar på ansvar för attinformera den svenska allmänheten, inte minst ungdomen, och även utländskaturisterom allemansrätten, och därvid samarbeta med andra myndigheter,institutioner och organisationer. () hävdar i motion 1984/85:1415 attbristen på bestämmelser gör allemansrätten vag och svårtolkad. a.uppkommer konfiikter med allemansrätten för ridsportens utövare. För attunderlätta för ridsportens utövare borde varje kommun ta sitt ansvar ochanlägga särskilda stråk för dessa. Många kommuner har redan vidtagit sådanaåtgärder. Om för många konflikter och incidenter uppstär emellan allemansrättenoch ridsportens utövare kan kravet komma om en särskild friluftsdag, vilketvore mycket olyckligt, anser motionären. bör därför göra ett uttalandeom behovet av ett kommunalt ansvar för anläggande av särskilda ridstråk. Utskottet får erinra om att vid olika tillfällenhar påtalat vikten av att information utgår om allemansrättens innehåll.Utskottet har därvid framhållit att utvecklingen mot ett allt intensivareutnyttjande av våra naturresurser för rekreation och friluftsliv innebär vidsidan om sina många positiva sidor risker för miljöförslitning och konfliktermed markägarnas intressen. har fått i uppdrag att bedrivainformationsverksamhet om allemansrättens innehåll. har genomfört ett omfat tande informationsprogram innefattande bl. a. en serie informationsblad pä främmande språk i samarbete med . Verket ger även ut informationsmaterial för bruk i skolor och i den inhemska turistpropagan dan. 1 sin anslagsframställning för nästa budgetår har verket anfört att de 4 allemansrättsligafrågorna behöver uppmärksammas än mer för att nä öns- JoU 1985/86:10 kadeffekt, och i det sammanhanget begärt ökade anslag. - Utskottet vill för sindel betona vikten av att informationen om allemansrätten når ut till berörda,såväl till det egna landets medborgare som till utländska turister. Av denlämnade redogörelsen framgår att redan utför en omfattandeverksamhet i detta syfte i samråd med andra berörda myndigheter. Med hänsyntill att sålunda frågan är föremål för vederbörande myndigheters uppmärksamhetfinner utskottet icke att någon ytterligare åtgärd från sidapåkallas med anledning av motion 1076. När det gäller förslaget i motion 1415 om ettriksdagsuttalande om behovet av ett kommunalt ansvar för anläggande avsärskilda ridstråk, får utskottet anföra följande. Pä ryttare ställs samma hänsynskrav enligt allemansrättensom pä fotgängare. Skaderisken är emellertid större. För eventuellskadegörelse pä mark som uppkommer vid bl. a. ridning finns bestämmelser i 12kap. Vissa möjligheter finns att reglera ridningen. I deföreskrifter om vad allmänheten har att iaktta inom naturreservat ellerstrandskyddsområde kan således reglera bl. a. ridningen. Även enkommun kan reglera ridningen inom kommunen med stöd av bestämmelser i lokalordningsstadga. Den torde dock icke kunna inskränka allemansrätten. Problem av den art som åberopas i motionen torde främstuppstå i närheten av större ridanläggningar. Utskottet förutsätter att vederbörandekommunala organ i dessa fall är medvetet om problemen och har möjlighet attvidta erforderliga åtgärder exempelvis genom att anlägga ridstråk. Någonanledning för att vidare uttala sig i frågan föreligger enligt utskottetsmening icke. Motionen avstyrks på den grunden. Skyddsåtgärder enligt naturvårdslagen m. m. Nationalparker, urskogsskyddet m. m. I motion 1984/85:372 av m. fi. (fp)föreslås olika åtgärder för att åstadkomma ett bättre och mera varaktigt skyddmot exploatering av fjällområdena. Motionen innehåller i denna del (yrkandena15) förslag om inrättande av nya nationalparker i , Taavavuoma ochRogen-området. bör upphöra som självständig nationalpark.De skyddsvärda delarna, främst söder om sjön , bör införlivas med enny nationalpark i . I motionen yrkas vidare (yrkande 11) att regeringenutarbetar ett program för bevarande av den återstående urskogen ellergammelskogen. Samtliga kända områden bör i avvaktan pä programmets genomförandeges ett tillfälligt skydd mot avverkning. Frågan om skyddet av urskogarna tas även upp i motion1984/85:1091 av m. n.(vpk). Motionärerna erinrar bl. a. om att olika urskogsre servat tillkommit efter överenskommelse mellan och domänverket resp. genom regeringsbeslut. Redan tidigare fanns åtskil liga s. k. domänreservat och privata reservat. Dessa saknar dock lagligt 5 skydd, ochinga garantier finns föratt deskall kvarstå orörda. Enligt motio- JoU1985/86:10 nen bör de redan befintliga reservaten fä ett starkt skydd förframtiden. Detta bör kunna ske genom att naturreservat och, i en del fall, nationalparkerbildas. Utskottet erinrar om att de frågorsom tagits upp i partimotion tidigare behandlats iriksdagen. Under förra avslogs motionsyrkanden av i sak sammainnebörd som de nu föreliggande (JoU 1984/85:11). Utskottet anförde i detsammanhanget bl. a. följande. Vad beträffat förslagen i (folkpartimotionen) om olikaåtgärder avseende naturvärdsobjekt i fjällregionen får utskottet hänvisa tillnaturvärdsverkets fjällutredning, vilken enligt uppgift kommer att ta uppsamtliga de frågor som avses i delyrkandena 1 4 och 6 i nämnda motion. Det kantilläggas att fjällutredningen redan framlagt en översiktlig naturvårdsplanbeträffande läns fjälltrakter, vari bl. a. föreslagits att en nynationalpark inrättas i Rogenområdet. Utredningen kommer att slutföras underår 1985. I anslutning till yrkandet om inrättande av nationalpark i Sjaunjavill utskottet nämna att ifrågavarande område endast är klassatsom fågelskyddsomräde, vilket ej innebär något skydd mot skogsavverkning ellerannan exploatering. I urskogsinventering (SNV PM 1511) harSjaunjaomrädet, som ägs av domänverket, betecknats som ett av landets mestvärdefulla våtmarks- och faunaområden. Det innehåller också en mycket storurskogsareal. Med hänsyn till områdets storlek, variation av natur- ochskogstyper, orördhet m. m. har det hänförts till högsta bevarandeklass iinventeringen. Det ligger i sin helhet innanför gränsen för svårför-yngrad skogoch omfattas således av tillståndsplikt för avverkning enligt 19 §skogsvårdslagen. Totalarealen är 68 000 ha, varav 31 000 ha barrskog.Naturvärdsverket och i har tillsammans utarbetatett förslag om att större delen av fågelskyddsområdet avsätts somnaturreservat. Överläggningar i reservatsfrågan pågår med bl. a. berörd kommun. Enligt vad utskottet erfarit har domänverket anlagtskogsbilvägar för avverkning inom ett område i södra delen av , den s. k. Appojaurehalvön. Området, som omfattar ca 800 ha,ligger utanför gränsen till det planerade naturreservatet. Skogsvårdsstyrelseni har lämnat förhandstillständ till avverkningen. Samrådmellan domänverket, skogsvärdsstyrelsen och naturvårdsenhet harägt rum. Några planer på avverkning innanför den tilltänkta reservatsgränsenföreligger numera inte från domänverkets sida. Enligt vad utskottet erfarit beräknas naturvårdsverketsfjällutredning och därmed även överväganden beträffande nationalparkerna i norrkomma att slutföras kring kommande årsskifte. De planer som föreligger pä att inrätta ett naturreservati som omtalas i det refererade stycket är nu långt framskridna.Naturreservatet skulle bli större än det i naturvärdsverkets PM beskrivnaurskogsområdet och omfatta , dvs. en yta stor som . Ilänsstyrelsen i räknar man med att kunna inrätta reservatet kanske redanföre . Av den lämnade redovisningen framgår att de övervägandensom görs av vederbörande myndigheter om skyddet av naturen i fjällområdena är långt framskridna. Mot den bakgrunden påkallar motion 372 såvitt nu är i fråga (yrkandena 15) icke något uttalande . Med anledning av yrkandena i motion 372 (fp) om ettprogram för beva- JoU 1985/86:10 rande av återstående gammelskogar och imotion 1091 (vpk) om varaktigt skydd för dessa skogsområden får utskottetanföra följande. En omfattande inventering av landets urskogar ochurskogsliknande skogar har 1982 genomförts av statensnaturvårdsverk och . Med ledning av inventeringen harnaturvårdsverket träffat överenskommelse med domänverket om att skydda 52urskogsområden med en sammanlagd areal av en kvarts miljon hektar statsägdskog huvudsakligen i de fjällnära områdena, i , , Västerbottensoch . Därutöver har regeringen beslutat förklara urskogsomrädenaPärlälven, och Kirjesålandet i vara av sådan betydelsefrän naturvårdens synpunkt att de bör bevaras för framtiden. Naturvärdsverkethar fått i uppdrag att utarbeta skydds- och förvaltningsformer för de nämnda 55urskogsomrädena. (Frågan om urskogar i de fjällnära skogarna har ävenbehandlats av utskottet i betänkandet JoU 1985/86:9.) Urskogsområdena i de nordligaste länen är till övervägandedel belägna på statsägd mark. Så är emellertid icke fallet med"urskogarna" i södra och . Naturvärdsverketframhåller i sin anslagsframställning för /87 att detskyddsbehov som föranleds av urskogsinventeringen är betydande och uppskattastill storleksordningen 400 500 milj. kr. Härvid räknar verket med skyddenbart av de i högsta angelägenhetsklassen medtagna objekten. Till följd avden begränsade medelstillgängen bör i första hand ersättningar för aktuellaobjekt utgå till enskilda markägare. Större delen av urskogarna är belägna påstatens mark. Förvaltare av statens skogar avse.s få dessa objekt ersattaekonomiskt . avser försöka genomföraett motsvarande arrangemang beträffande bolagsägda naturvårdsobjekt. Enligtanslagsframställningen avses ett större antal objekt som för närvarandeförvaltas av domänverket komma att överföras från domänfonden tillnaturvårdsfonden på en gång under /86. Betalningen härför samtför ytterligare ett antal domänfondsobjekt avses ske genom ärliga avbetalningartill domänverket med 8 milj. kr. i minst 5 är. Utskottet får för egen del framhålla att, som framgår avden lämnade redogörelsen, frågan om bevarandet av urskogarna i de fjällnäraområdena i praktiken lösts genom de beslut som fattats om bevarande av ettantal skogsområden. har fått regeringens uppdrag att utarbetaskydds- och förvaltningsformer för dessa omräden. När det gäller urskogsområdenai övriga delar av landet har naturvärdsverket utarbetat ett program förbevarande av de omräden som förts upp i den högsta angelägenhetsklassen i dennyligen genomförda urskogsinventeringen. Dessa omräden avses bli inrättade somnaturreservat. De önskemål som framförts i motion 372 (yrkande 1 l)om ettprogram för gammelskogarna och i motion 1091 om förslag till varaktigt skyddkan därmed i väsentlig utsträckning anses tillgodosedda. Dessa motionsyrkandenpåkallar därför icke någon ytterligare åtgärd såvitt nu är i fråga. Enligt motion 1984/85:1089 av m. (s) bör gränsen för nationalpark justeras för att möjliggöra enutbyggnad av 1 * 1985/86. skidliftsystemet.Abisko har en av de finaste backarna i landet för JoU 1985/86:10alpin sport, anför motionärerna. Den planerade utbyggnaden skulle gemöjligheter till ett för landet unikt liftsystem med nedfarter i rent alpinklass. Utskottet får med anledning av motionen erinra 1980 fastslog vissa principer som innebär att den allra störstarestriktivitet måste iakttas när ingrepp i nationalparker aktualiseras.Utskottet är med hänsyn härtill icke berett förorda någon åtgärd med anledningav motionen. Utskottet får vidare framhålla att det förhällandet att ett fjällligger inom en nationalpark icke nödvändigtvis omöjliggör att en skidlift byggsdär. Möjlighet finns att ändra föreskrifterna för så, att denaktuella utbyggnaden kan förverkligas, om sä befinns önskvärt. Det torde iförsta hand åligga och i andra hand regeringen att taställning till frägan. I motion 1984/85:2021 av m. fi. (c, s, m,fp, vpk) föreslås inrättandeaven ny nationalpark i . Motionärerna anseratt den s. k. mellan och besittersådana egenskaper att den bör ges kvalificerat skydd som nationalpark. Utskottet har erfarit att arbete pågår inomnaturvårdsverket på en plan över områden i de södra delarna av landet, vilkabör ges nationalparksskydd. I samband med detta arbete är även den i motion2021 omnätnnda aktuell. Det kan i sammanhangetnoteras att området redan är skyddat som naturreservat. Med hänsyn till attfrägan således är föremål för den berörda myndighetens överväganden finner utskotteticke att motionen bör föranleda någon ytterligare åtgärd. I tre motioner framläggs förslag om effektivisering avnaturvårdsmarkens skötsel. Enligt motion 1984/85:444 av ochBengt Silfverstrand (båda s) är frågorna om naturvården uppsplittrade päolika länsmyndigheter. Härtill kommer att belastas av detaljfrågor.Samma uppfattning hävdas i motion 1984/85:2615 av () som ävenanför, att borde förvaltningen av naturvärden organiseras regionaltoch innebära inrättande av fasta jobb föratt t. ex. klara skötseln av landetsnaturreservat. Motionären har även noterat ett påstående att skapandet avungdomslag medfört minskade möjligheter för AMS att bidra med folk tillnaturvårdsarbete. I båda motionerna begärs en översyn av naturvårdensorganisation. Frägan om hur naturvärdsområden skall finansieras tas uppi partimotion 1984/85:879 (yrkande I) av m. fi. (m). Motionärerna framhåller att skötseln avnaturvårdsområden i de fiesta naturtyper kan garanteras genom avtal, i vilkaägaren mot ersättning frän staten ikläder sig skötselansvar. En sådan lösningblir både bättre och billigare än om särskilda naturreservat ellernationalparker bildas. Utskottet får erinra om att jordbruksministern i åretsstatsverksproposi tion meddelade att en översyn kommer att göras av bl. a. naturvårdsförvalt ningen för att se om effektiviteten kan höjas genom samordning och ratio- 8 naliseringar.Enligt vad utskottet erfarit har arbetet med en sådan översyn JoU1985/86:10 inletts. Därvid torde bl. a. sädana frågor som de som tagits upp imotionerna 444 och 2615 komma att beröras. Utskottet finner att de synpunkter som framförs i framförallt motion 2615 är värda att beaktas. Som motionärerna framhåller bordeförvaltningen av naturvärden organiseras regionalt. bör exempelvisskötseln av naturreservaten handhas av fast anställd pesonal. Utskottet får i sammanhangetäven erinra om sitt yttrande vid behandlingen av budgeten för innevarandebudgetår (JoU 1984/85:25 s. 58). Utskottet underströk i det sam manhanget attanslagen till beredskapsarbeten pä naturvärdens område har stor betydelse närdet gäller vård och skötsel av naturvärdsobjekt som sä kerställts med medelfrän anslaget för naturvärd. Som utskottet då framhöll är det angelägetatt andelen naturvärdsätgärder som finansieras med AMS-medel hälls på en sä högnivå som möjligt. Utskottet utgår från att hithörande frågor blir genomlysta iden ovan omnämnda översynen. Någon vidare åtgärd med anledning avmotionerna 444 och 2615 påkallas därför icke. Utskottet är även positivt till förslaget i motion 879 omatt skötseln av naturvårdsmark i ökad utsträckning bör kunna garanteras genomavtal med rnarkägaren. Sådana avtal kan redan enligt gällande regler träffasmellan naturvärdsmyndigheten och markägaren med användande av medel frånanslaget Värd av naturreservat m. m. har även upptagit ettnytt anslag betitlat Miljövärdsåtgärder i jordbruket i sin anslagsframställningför nästa budgetår. Enligt verket är det mycket angeläget att bevara ett urvalav det av åker- och betesbruk öppna, ljusa odlingslandskapet för framtiden. Detsker bäst och mest ekonomiskt genom riktade bidrag till jordbruksföretag somfinns att tillgå i trakten. Urvalet av områden bör enlig Verket ske medutgångspunkt i naturvårdsvärdet. Enligt förslaget bör anslaget finansieras viagödselmedelsavgiften. Det bör även nyttjas för andra ändamål. Utskottet tordefå anledning återkomma till anslagsfrågan i samband med budgetbehandlingen förnästa budgetär. Vidare torde frågan om skötseln av naturvärdsomrädena komma attbelysas i den aviserade översynen av naturvårdsförvaltningen. Mot bakgrund avdet anförda bör motionen såvitt nu är i fråga (yrkande I) enligt utskottets mening ickeföranleda någon ytterligare åtgärd. I motion 1984/85:372 av m. fi. (fp)anförs att det i vårt land finns stora arealer våtmarker som inte ger någon nämnvärd avkast ning men som frän ekologisk synpunkt är utomordentligt värdefulla. De spelar stor roll för bl. a. vattenbalansen och som tillfiyktsort för djur och växter. Genom nya tekniska landvinningar kan våtmarkerna bli ekono miskt intressanta, t. ex. för skogsodling och energiförsörjning. Av natur vårdsverkets inventeringar av olika våtmarkers värde har framgått att näs tan alla våtmarker skadats. Det är tillfredsställande att en reform om till ståndsplikt för våtmarksdikning nu aviseras från regeringens sida. Invente ringen av våtmarkerna bör påskyndas och intensifieras, med klassning av 9 derasskyddsvärde och avgränsning av våtmarker som inte fär exploateras JoU1985/86:10 (yrkande 7).