bet · G901FiU5 · 1985-12-31 00:00:00 — Med hänvisning till vad utskottet här anfört yrkas bifalltill motion 2750 och 3245 yrkande 5. dels utskottets hemställan under 21 b) bort ha följandelydelse: 21. beträffande inriktning av den statliga sektornsADB-användning b) attriksdagen med bifall till motionerna 1984/85:3245 yrkande 5 och FiU 1985/86:51984/85:2750 hos regeringen begär dels utarbetande av strukturplaner fördecentralisering av dataverksamheten inom den civila statsförvah-ningen, delsen utredning om decentraHsering av de statliga redovisnings- ochpersonalsystemen (S och SLÖR) till resp. användares olika myndighetsled. Riktlinjer för den framtida datapolitiken (mom. 1) () och () anför: De i propositionen angivna och av utskottet tillstyrktariktlinjerna för datapolitiken är sammanfattade på en sida, uppdelade i åttaavsnitt. Enligt vår mening är sammanfattningen så komprimerad och därmed såallmänt hållen att den inte föranleder någon erinran från vår sida. Vi hardäremot i olika reservationer till betänkandet redovisat vår syn på detkonkreta innehållet i olika avsnitt. Offentlighetsprincipen och ADB (mom. 3) () och () anför: Data- och offentlighetskommittén (DOK) utrederanvändningen av personnummer i samhället. Kommittén har också fått i uppdragatt utreda de problem som är förenade med offentlighetsprincipens tillämpningpå ADB-upptagningar. En central uppgift för kommittén är att undersöka hur TF:sbestämmelser om allmänna handlingar har fungerat vid tillämpningen påADB-upptagningar och att föreslå de ändringar som kan vara befogade. Kommitténbör enligt sina direktiv särskilt överväga åtgärder för att stärkaoffentlighetsprincipen när det gäller dess egentliga syfte att ge medborgarnamöjligheter till kontroll och insyn i myndigheternas verksamhet. Vidare bör kommittén överväga om det finns skäl attbegränsa möjligheterna att få ut uppgifter från myndigheterna för andraändamål, t, ex, att göra massuttag ur ADB-register för kommersiella syften. Bland andra frågor som kommittén skaH ta upp kan nämnasfrågan om rättelse av felaktiga uppgifter i ADB-register och om rätten tillskadestånd när ett ADB-register innehåller oriktiga uppgifter. Ett stort antal motioner tar upp de frågor som kommitténskall utreda. Det finns därför enligt vår mening inte anledning att nu innankommittén lämnat några förslag ta ställning till motionsyrkandena. Vi godtardärför utskottets förslag att nu inte vidta några åtgärder med anledning avmotionsförslagen. Centraltslutenvårdsregister (mom. 11) FiU1985/86:5 (vpk) anför: Jagnoterar, att utskottets betänkande vad avser centralt slutenvårdsregister i sakinnebär ett uppskjutande av ställningstagandet, inte ett övergivande av idén.Förutsatt att integritetsfrågorna får en tillfredsställande lösning vilketvore tekniskt helt möjligt är ett slutenvårdsregister av stort värde förvetenskapliga studier och för planering av hälso- och sjukvårdens utformning, Telekommunikationer m.m. (mom. 16 a) BrittaHammarbacken (c) och () anför: Videlar de synpunkter på monopolsituation som framfördes i enreservation av trafikutskottets borgerliga ledamöter i betänkandet om vissatelefrågor (/85:28). Ireservationen framhölls att monopolområde bör avvecklas och att iprincip all teleutrustning bör öppnas för konkurrens. Det betonades attteleverkets monopol på telefonapparater borde helt slopas. bordeockså monopolet på abonnentväxlar upphävas. I det sammanhanget måste dockutredas hur underhållsfrågan bör lösas på såväl telefoner som växlar, så attalla delar av landet garanteras en jämbördig service. Teknikupphandling (mom. 17) RuneRydén (m), (), (), () ochMargitta () anför: Somframhålls i motion 25 kan teknikupphandling användas i situationer därmarknaden inte fungerar. Teknikupphandling bör emellertid undvikas på områdendär den tekniska utvecklingen är så snabb, att de med teknikupphandlingutvecklade produkterna är föråldrade redan när de presenteras. Denadministrativa teknikupphandlingsprocessen är mera tidskrävande än när företagsjälva har ansvar för att utveckla och producera produkter. Iproposition 225 anförs att särskilda medel bör avsättas för teknikupphandlingav programvara för basdatorer. Det bör emellertid påpekas att de programvarorsom avses redan finns på marknaden. Vad som krävs är att dessa program anpassastill de specifika krav som ställs av statsförvaltningen. I detta fall är detsålunda inte fråga om teknikupphandling utan en upphandling av en vara och en tjänstsom redan finns på en väl etablerad marknad. 1985/86:5 y om datapolitik och integritet, m.m. FiU 1985/86:5 Bil. Finansutskottethar berett tillfälle att avge yttrande över proposition1984/85:220 om datapohtik jämte motioner såvitt propositionen och motionernarör utskottets beredningsområde. Utskottetbegränsar sitt yttrande över propositionen och de med anledning av dessa väcktamotionerna till de delar som rör integrifetsproblem och angränsande frågor. Utskottetöverlämnar i detta sammanhang med eget yttrande även vissa motioner somhänvisats tiH under den allmänna motionstiden 1985.Ifrågavarande motionsyrkanden sammanfaller i betydande grad med de tillfinansutskottet i anslutning till propositionen hänvisade motionerna. I ettsärskilt betänkande (KU 1985/86:8) behandlar vissamotionsyrkanden rörande reglering i gmndlag av integritetsfrågor pådataområdet. Imotion 1984/85:452 av m. fl. (m) yrkas 11.att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om en översyn av reglerna för ansvarighet vid förande avdataregister. Imotion 1984/85:572 av () yrkas attriksdagen hos regeringen begär en skyndsam översyn av tryckfrihetsförordningenstillämpning på dataprograni och hithörande frågor. Imotion 1984/85:1177 av () och () yrkas attriksdagen beslutar att hos regeringen begära ändring i datalagen så attsamköming av ADB-register, vilka berör företagsförhållanden, endast tillåts omFöretagens uppgiftslämnardelegation tillstyrkt detta. Imotion 1984/85:1493 av m. fl. (fp) yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om tillämpning av enstriktare praxis av skadeståndsregeln i datalagen, 2. att hos regeringenbegär förslag om en komplettering av 10 § 65 5Riksdagen 1985/86.5 saml. datalagenom rätt till registerutdrag i enlighet med motionens förslag, FiU 1985/86:5 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i Bil. 1 motionenanförts om samköming mellan register och personuppgifter, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omdatahantering och offentlighetsprincipen. I motion 1984185:2232 av m.fl. (m) yrkas 1. att systemetmed särskilda registerlagar väsentligt utvidgas i syfte att ytterligarebegränsa utrymmet för samköming, 2. attmyndigheternas rätt att insamla, registrera, lagra och vidarebefordra personuppgifterbegränsas, 3. att riksdagenbegär att regeringen tillsätter en delegation med uppgift att föreslåminskningar i medborgarnas uppgiftslämnande för att därigenom stärka denenskildes integritetsskydd och rättssäkerhet, 4. att riksdagenbeslutar med verkan fr.o.m. den 1 juH 1985 ändra 25§ datalagen, 23 §kreditupplysningslagen och 19 § inkassolagen (som samtiiga har exakt sammalydelse) enligt följande som Motionärernas förslag betecknade förslag: Nuvarande lydelse Motionärernas förslag Talan mot datainspektionens be- Talan mot datainspektionens be slut föres hos regeringen genom be- slutföres hos regeringsrätten genom svär. Justitiekanslern får föra talan besvär.Justitiekanslern får föra ta- för att tillvarataga allmänna in- lanför att tillvarataga allmänna in tressen, tressen. I motion 1984/85:2717 av () yrkas 1. att riksdagenger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående den enskildesrätt till personuppgifter om sig själv, 2. att riksdagenger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående andra sökbegreppän personnummer i SPAR, 3. att riksdagenhos regeringen begär förslag till åtgärder för att begränsa uppgiftslämnandet, 4. att riksdagenhos regeringen begär en utredning angående olika välfärdssystems inverkan påden enskildes integritet, 5. att riksdagenhos regeringen begär lagförslag som innebär att särskild lag skall krävas föruppgiftsinsamling och registrering, 6. att riksdagenhos regeringen begär lagförslag som innebär att särskild registerförare skallfinnas för personregister, 7. att riksdagenger regeringen till känna att dispensgivning för datasamkörningar bör vara merrestriktiv än vad som varit fallet, I motion 1984/85:2718 av () yrkas att hos regeringen begär åtgärder för attmyndigheters kommersiella försäljning av statistik baserad på insamladepersonuppgifter skall upphöra. I motion 1984/85:2749 av m. fl. (c) yrkas 1. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts om uppskov med införande av nya regler idatalagen m. fl. lagar i avvaktan påresultatet av DOK:s arbete, FiU 1985/86:5 2. att beslutar att somsin mening ge regeringen till känna vad Bil. 1 som i motionen anförts ominriktningen av offentliga sektorns utveckling, 3. att beslutar att hosregeringen begära att en parlamentarisk utredning angående de framtidatelekommunikationstjänsterna tiHsätts i enlighet med vad som angetts imotionen. TillFiU hänvbade motioner över vilka KU yttrar sig. 1motion 1984/85:3243 av och () yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att systemet med särskilda registerlagar väsentligt utvidgas i syfte att ytterligare begränsa utrymmet för samkörningar, 2. att som sin meningger regeringen till känna att myndigheternas rätt att insamla, registrera,lagra och vidarebefordra personuppgifter begränsas, 3. att begär attregeringen tillsätter en delegation med uppgift att föreslå minskningar imedborgarnas uppgiftsskyldigheter och därigenom stärka den enskildesintegritetsskydd och rättssäkerhet, 4. att beslutar attregeringsrätten och icke regeringen skall vara besvärsinstans i frågor rörandedatalagen, kreditupplysningslagen och inkassolagen i enlighet med motiveringaroch detaljförslag i motion 1984/85:2232, Imotion 1984/85:3244 av m. fl, (m) yrkas 2.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförs om dataindustrin, telemonopolet och integritetsskyddet med avslag påpropositionens förslag i motsvarande delar, Imotion 1984/85:3245 av m, fl. (c) yrkas 1. att beslutar att somsin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om målsättningenför och behovet av en helhetssyn på datapolitiken, 2. att beslutar att somsin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om uppskov medinförandet av nya tillämpningar baserade på personnummer, samköming avdataregister m. m, i avvaktan på DOK:s förslag, 3. att beslutar att somsin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om bibehållandeav datadelegationen, Imotion 1985/86:23 av m. fl. (m) yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna att systemet med särskilda registerlagar väsentiigtutvidgas i syfte att ytteriigare begränsa utrymmet för samkörningar, 2. att som sin meningger regeringen till känna att myndigheternas rätt att insamla, registrera,lagra och vidarebefordra personuppgifter begränsas, 3. att begär attregeringen tillsätter en delegation med uppgift att föreslå minskningar imedborgarnas uppgiftsskyldigheter och därigenom stärka den enskildesintegritetsskydd, 5. attriksdagen beslutar att regeringsrätten och icke regeringen skall vara 57 besvärsinstans i frågor rörande datalagen, I motion1985/86:24 av () yrkas FiU 1985/86:5 att som sin mening ger regeringen till kännabehovet av en snabb Bil, 1 lagreglering av dataanvändningen i arbetslivet. I motion 1985/86:25 av och (båda fp) yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen tiH känna vad i motionen anförts om tillämpningav datalagen för att åstadkomma ett förbättrat skydd för den personligaintegriteten, 2. att riksdagenbeslutar att arbete på ett centralt slutenvårdsregister börupphöra i avvaktan på data- och offentlighetskommitténs förslag, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen och därmed data- och offentlighetskommittén tillkänna vad i motionen anförts om vidgad tillgång till offenthg information, medsärskild uppmärksamhet på integritetskänsliga och sekretessbelagda uppgifter, 1 motion 1985/86:26 av () yrkas 1. att avslår regeringens förslag tillriktlinjer för den framtida datapolitiken, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angåendesocialstyrelsens slutenvårdsregister, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angåenderätten att begära att den egna patientjournalen ej förs på data, 5. att riksdagenhos regeringen begär förslag till åtgärder för att begränsa myndigheters rättatt insamla, registrera, lagra och vidarebefordra personuppgifter, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angåendemyndigheters försäljning av personuppgifter, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående enstriktare tillämpning av de krav offentlighetsprincipen ställer. Data- och offentlighetskommittén (DOK) Regeringen tillsatte en parlamentariskutredning om användningen av personnummer både inom den offentliga och denenskilda sektorn (dir. 1984:27). Utredningen bör kartlägga den nuvarandeordningen och belysa de fördelar och nackdelar som är förenade med bruket avpersonnummer. Den bör bl. a. granska om användningen av personnummer kanmedföra otiHbör-Hgt intrång i den personliga integriteten. Kommer den fram tiU atten viss användning av personnummer kan medföra risk för integritetskränkningarbör den ta ställning till hur detta hot skall kunna avvärjas och föreslålämpliga åtgärder. I direktiven redogörs bl. a. för omfattningen ochanvändningen av personnummer vid uppgiftslämnande. För att belysa i vilka olikasammanhang personnummer används finns anledning att återge följande ur direktiven: Personnumret används framför allt som hjälpmedel vididentifiering av personer. Det är också vanligt att personnumret används som sökbegrepp i ADB-stödda personregister och som kopplingsbegrepp när man vill samköra 68 FiU 1985/86:5 Jag har redan sagt att personnumren utnyttjas ifolkbokföringen. 1 omfattande användning av personnummerförekommer också inom andra delar av den offentiiga sektorn, t. ex, inomskatteförvaltningen, hälso- och sjukvården och . Även inom denenskilda sektorn används personnumren i betydande omfattning. Ett flertal författningar innehåller regler om attpersonnummer skall eller bör anges i inlagor till myndigheter. Som exempel kannämnas bestämmelser om taxering, skatt och uppbörd, tull, prisreglering, folk-och bostadsräkning, val, förundersökning, rättegång, lagsökning, utmätning,ordningsvakter, pass, jakt, vapen, inkassoverksamhet, kreditupplysning,arbetslöshetsförsäkring, försäkringsrörelse, aktiebolag, utländska förvärv avsvenska företag och fast egendom i , handel med skrot och begagnadevaror, yrkestrafik, transportförmedling, biluthyrning och körkort. I andra sammanhang inom såväl den offentiiga som denenskilda sektorn kan krav på personnummer grundas på avtal av olika slag. Detförekommer inte sällan att den som beställer en vara eller tjänst krävs påuppgift om sitt personnummer. Den enskildes möjlighet att avstå från att uppgesitt personnummer är i praktiken ofta begränsad, om han vill ha varan ellertjänsten. Som ett resultat av att uppgifter om personnummer lämnastill myndigheter, företag etc, förekommer sådana uppgifter i ett stort antalADB-register både inom den offentiiga och den enskilda sektorn. Inom den offentliga sektorn förs register med personnummeröver t. ex. skattskyldiga, fastighetsägare, vissa funktionärer i aktiebolag,bilägare, körkortsinnehavare, straffade, patienter, blodgivare, bostadssökandeoch elabonnenter. Inom den enskilda sektorn förs register med personnummeröver t. ex. anställda, köpare, prenumeranter, hyresgäster, leverantörer,kontokortsinnehavare och föreningsmedlemmar. I tilläggsdirektiv (dir. 1984:48) till DOK har dessutredningsuppgifter vidgats. Utredningsuppdraget sammanfattas avjustitieministern på följande sätt: har användningen av ADB inom denoffentliga sektorn blivit alltmer utbredd. Detta har medfört vissa problem vidtiHämpningen av bestämmelserna om allmänna handlingars offentlighet. Problemenhänger framför allt samman med att tryckfrihetsförordningens (TF:s)bestämmelser härom är utformade i första hand med tanke på traditionellapappersdokument. Mot denna bakgrund föreslår jag att data- ochoffentlighetskommittén (DOK), som utreder användningen av personnummer isamhället också får i uppdrag att utreda de problem som är förenade medoffentiighetsprincipens tillämpning på ADB-upptagningar. En central uppgift för kommittén bör vara att undersökahur om aHmänna handlingar har fungerat vid tillämpningen påADB-upptagningar och att föreslå de ändringar som kan vara befogade. Kommitténbör särskilt överväga åtgärder för att stärka offentlighetsprincipen när detgäller dess egentiiga syfte att ge medborgarna möjligheter till kontroll ochinsyn i myndigheternas verksamhet. Vidare bör kommittén överväga om det finns skäl attbegränsa möjligheterna att få ut uppgifter från myndigheterna för andraändamål, t, ex, att göra massuttag ur ADB-register för kommersiella syften. Blandandra frågor som kommittén skall ta upp kan nämnas frågan om 69 6 1985/86.5 saml. rättelseav felaktiga uppgifter i ADB-register och om rätten till skadestånd FiU1985/86:5 när ett ADB-register innehåHer oriktiga uppgifter. Utredningsuppdraget anges vidare i tilläggsdirektiven somföljer: En primär uppgift för kommittén bör vara att analyseragrundlagsbestämmelserna om offentlighetsprincipen och ADB, att undersöka hurde har fungerat i praktiken och att lägga fram förslag till de ändringar somkan behövas. Kommittén bör också behandla en rad andra frågor, som jagskall ta upp i det följande. Kommittén bör emellertid ha relativt fria händeratt gå in även på andra frågor som har anknytning till huvudfrågorna. Kommittén bör särskilt överväga åtgärder för att stärkaoffentlighetsprincipen när det gäller dess egenthga syfte att ge medborgarnamöjligheter till kontroll och insyn i myndigheternas verksamhet. Enutgångspunkt bör härvid vara att aUmänheten även i fortsättningen i principskall ha tillgång till myndigheternas ADB-upptagningar i samma utsträckning sommyndigheterna själva. För detta ändamål bör kommittén överväga åtgärder för attunderlätta för allmänheten att utnyttja de insyndsmöjhgheter somoffentlighetsprincipen ger. Jag vill särskilt understryka vikten av attmyndigheternas ADB-system anpassas efter offentlighetsprincipen och intetvärtom. Man bör alltså eftersträva att ADB-systemen ges en godoffentlighetsstruktur. Som bakgrund till kommitténs arbete vill jag också nämnaatt har behandlat ett antal motioner med anknytning tillkommitténs uppdrag. I betänkandet 1984/85:7 har tagitupp dels frågor om användning av personnummer och samköming av dataregister o.d., dels frågor om myndigheternas försäljning av ADB-uppgifter, rättelse avfelaktiga uppgifter m.m. Utskottet hänvisade vid sin behandling av motionerna delstill DOK:s pågående arbete, dels till de väntade tilläggsdirektiven omoffentlighetsprincipen och ADB. I enlighet med utskottets hemställan beslötriksdagen att motionerna skulle anses besvarade med vad utskottet anfört. Med anledning av motionerna om samköming av personregisterm.m. vill jag erinra om att kommittén enligt sina ursprungliga direktiv skallföreslå åtgärder för att undanröja de risker för integritetskränkningar somanvändningen av ADB kan visa sig medföra. a. skall kommittén överväga omdet finns skäl att föreslå ändringar i datalagens och sekretesslagens reglertill skydd för den personliga integriteten. I propositionen redovisas regeringens arbete pådataområdet och föreslås att godkänner vissa riktiinjer för denframtida datapolitiken. Några avsnitt i propositionen berörkonstitutionsutskottets beredningsområde. Det är i första hand kapitel 7 i detinledande avsnittet om datatekniken och den personliga integriteten ochkapitlen 1-A i avsnitt om offentlighet och sekretess,rättelse i myndigheternas ADB-register och integritetsfrågorna. Flertalet följdmotioner med anledning av propositionenbehandlar pro blem som har anknytning till nu nämnda delar av propositionen. Till har under den allmänna motionstiden remitte rats elva motioner i datafrågor. Dessa motioner har ännu inte behandlats av 70 utskottet.Med undantag av några motionsyrkanden som syftar till grundlags- FiU1985/86:5 ändringar,vilka utskottet behandlar i annat sammanhang, överlämnar Bil. utskottetmed eget yttrande motionerna till finansutskottet för att de skall kunnabehandlas i anslutning till propositionen. att defrågor som tas upp i dessa motioner liksom i flertalet följdmotioner till tillämpadehandläggningsordningen är emellertid enligt utskottets mening attföredra av praktiska skäl i det läge som uppstått genom att propositionen De motioner som utskottet med finansutskottets medgivandeöverlämnar till finansutskottet är: 1984/85:452, yrkande 11, 572,1177,1493,2232, 2717, yrkandena 1-7, 2718 och 2749. Utskottets yttrande omfattar samtligamotioner utom yrkande 3 i motion 2749. Detta yrkande tillhör inte i första handutskottets beredningsområde. behandlade ett stortantal motionsyrkanden i datafrågor; många med väsentligt samma innehåll som denu aktuella motionerna (KU 1984/85:7), Det viktigaste syftet med flertalet avmotionerna var då som att stärka skyddet för människornas integritet i datasamhället.Utskottet pekade på en rad insatser som gjorts på området men konstaterade attdet trots dessa insatser utan tvekan fanns en oro i samhället för datorernasförmåga att lagra information om den enskilda människan. Som anförs i den nuaktuella propositionen (s. 24 f.) är diskussionen framför allt koncentreradtill de olika risker för integritets-kränkningar som kan uppkomma tiH följd avdatateknikens användning inom den offentiiga sektorn, där den mest inträngandeoch känsliga informationen om den enskilde finns, Alla viktiga integritetsfrågor får enligt utskottetsmening anses omfattas av direktiven till den tillsatta data- ochoffentlighetskommittén, som är parlamentariskt sammansatt. Kommittén skaHenligt sina direktiv (1984:24 och 1984:48) utreda användningen av personnummeroch de problem som är förenade med offentlighetsprincipens tillämpning påADB-upptagningar. Därvid ingår bl. a. att undersöka hurtryckfrihetsförordningens bestämmelser om allmänna handlingar har fungerat vidtillämpningen på ADB-upptagningar och att föreslå de ändringar som kan varabefogade. Bland de frågor som särskilt tas upp i direktiven kan dessutom nämnasmassuttag, myndigheternas försäljningsverksamhet, rättelse i ADB-register ochskadeståndsfrågor. Det framhålls att kommittén emellertid bör ha relativt friahänder att gå in även på andra frågor som har anknytning till huvudfrågorna.Avsikten är att utredningsuppdraget skall vara slutfört . mån kommittén kommer att framlägga förslag till grundlagsändringar skallförslag föreläggas , Regeringens redovisning av integritetsfrågorna ipropositionen föranleder mot bakgrund av det arbete som pågår inom data- och offentlighetskommit tén inte någon annan kommentar från utskottets sida än att det får anses tillfredsställande att den viktiga frågan om rättelse i felaktiga dataregisterpå regeringens uppdrag behandlats av datainspektionen och lett till att denna utfärdat aHmänna råd om tillämpningen av 8 § datalagen (1973:289), Dessa innebar sammanfattningsvis följande: 71 Vid varje registeransvarigmyndighet bör finnas en tjänsteman med uppgift FiU 1985/86:5 att ta emotfelanmälningar. Denne skall i samråd med för verksamheten Bil. 1 ansvarigatjänstemän inom myndigheten verka för - att varje personregister ärutformat på sådant sätt att rättelser och kompletteringar kan ske enligtbestämmelserna i datalagen, - att den registrerade alltidunderrättas om de åtgärder en anmälan om felaktighet föranlett,