bet · G901LU5 · 1985-12-31 00:00:00 — om lagstiftning beträffande ideella föreningar I betänkandet behandlas tre mofioner vari tas upp frågorom lagstiftning beträffande ideella föreningar. Utskottet anser att det inte finns behov av en särskildlagstiftning om ideella föreningar och avstyrker därför mofionerna. ställningstagande reserverar sig ledamöterna från moderatasamlingsparfiet, och . Motion 1984/85:296 av m,fl, (c) vari yrkasatt hos regeringen begär att frågan om ramlagstiftning för ideellaföreningar utreds. Motion 1984/85:694 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till lag om ideella föreningar. Motion 1984/85:1670 av m. fl. (m) variyrkas att hos regeringen begär att frågan om ramlagsfiftning förideella föreningar utreds. 1 juridiskt hänseende skiljer man mellan ekonomiskaföreningar och ideella föreningar. De ekonomiska föreningarna regleras i lagen(1951:308) om ekonomiska föreningar. För att en förening skall kunnaregistreras som ekonomisk förening fordras enligt 1 § att föreningen har tilländamål att främja medlemmarnas ekonomiska intressen genom sådan ekonomiskverksamhet i vilken medlemmarna deltar som avnämare eller leverantörer ellermed egen arbetsinsats eller genom begagnande av föreningens tjänster eller påannat dylikt sätt. Det krävs alltså dels att föreningen bedriver ekonomiskverksamhet, dels att verksamheten skall syfta till att främja medlemmarnasekonomiska intressen. Saknas endera av dessa förutsättningar är föreningen attanse som en ideell förening. Ideella föreningar omfattas inte av lagen om ekonomiskaföreningar. Beträffande ideella föreningar saknas en sådan detaljeradcivilrättslig lagstiftning som finns rörande akfiebolag och ekonomiskaföreningar. Inte heller finns det i lagstiftningen någon definition avbegreppet ideell förening. 1 1985/86. Nr 5 Rättelse: S, 7 och 8utgår De ideella föreningarna kan delas in i två huvudgrupper.Dels finns sådana LU 1985/86:5 föreningar som har annat ändamål än att främjasina medlemmars ekonomiska intressen, t, ex. föreningar för religionsutövning,politisk verksamhet, vetenskaplig forskning, välgörenhet, sällskapsUv, idrottoch , försvarsföreningar, kamratföreningar, djurskyddsföreningar m.fl.Dels finns föreningar som syftar till att främja sina medlemmars ekonomiskaintressen på annat sätt än genom ekonomisk verksamhet i lagens mening, t, ex,arbetsgivarföreningar, fackföreningar och branschsammanslutningar. I rättspraxis har ansetts att en ideellförening äger rättskapacitet då den har antagit stadgar som inte är alltförbristfälliga och valt styrelse. Förbindelser som ingås för en sådan föreningbinder endast föreningen, inte de enskilda medlemmarna. Om föreningen inteuppfyller nämnda förutsättningar - vanligt bland föreningar av enklare slag,såsom läsecirklar och svagt organiserade sällskapsföreningar - blir avtal somingås för föreningens räkning bindande endast, för dem som har ingått dettaavtal. Enligt praxis anses vidare vissa andra principer också gälla. En närmareredogörelse härför finns i betänkandet LU 1982/83:22, Bestämmelser i stadgarna för en ideell förening vilka äroskäliga mot medlemmarna kan ogiltigförklaras eller jämkas av allmän domstolmed stöd av 36 § avtalslagen, I ett räftsfall (NJA 11982 s, 853)har högsta domstolen sålunda ogiltigförklarat en bestämmelse i stadgarna för enfackförening om att frågor om medlems rätt till utträde ur föreningen skulleavgöras av en skiljenämnd med viss sammansättning. När man talar om föreningsrättsliga problem kan man avseinte bara frågor som rör förhållandet mellan en förening och dess medlemmareller som rör verkan mot utomstående av rättshandlingar som företagits påföreningens vägnar utan också vissa andra problem. Med termen föreningsrätt kansålunda avses den allmänna medborgerliga rätten att utan hinder ellerinblandning av offenflig myndighet sammansluta sig och verka för gemensammasyften i föreningar. För tydlighetens skull brukar termen föreningsfrihetanvändas för att beteckna det offentligrättsliga begreppet och för att markeraskillnaden till föreningsrätten i privaträttslig mening. Föreningsfriheteningår bland de grundläggande fri- och rättigheter som upptas i regeringsformen. Det privaträttsliga begreppet föreningsrätt förekommerockså inom arbetsrätten. Med föreningsrätt avses i lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet (MBL) rätten för arbetsgivare och arbetstagareatt tillhöra arbetsgivar- eller arbetstagarorganisafion, utnyttja medlemskapetsamt verka för organisationen eller för bildandet av sådan organisafion utanatt bli utsatta för påtryckningar eller annan obehörig inblandning från motparti arbetsförhållandet. Förening äger för egen del skydd i lagen endast så tillvida, att den inte är skyldig att tåla sådan kränkning av enskild arbetsgivareseller arbetstagares föreningsrätt som innebär intrång i dess verksamhet.Reglerna har enbart till syfte att skydda rätten att organisera sig (den s. k,positiva föreningsrätten) men ger inte något skydd för anspråk på att få varaoorganiserad eller för rätt att inte tillhöra viss förening (den s, k. negativaföreningsrätten). Tidigareriksdagsbehandling LU 1985/86:5 Fråganom lagstiftning rörande ideella föreningar har prövats åtskilligagånger av , (se LU 1983/84:14), med anledning avmotioner. ansåg att det saknades skäl för en lagstiftning beträffandede ideella föreningarna och pekade vidare på det pågående arbetet inom berördadepartement med frågor som hade anknytning till motionsspörsmålet (LU1983/84:14 s. 9). På förslag av utskottet avslogs motionerna av riksdagen.Beträffande frågans tidigare behandling hänvisas till LU 1982/83:2, LU1982/83:22 och LU 1983/84:14. Spörsmåletom lagstiftning om negativ föreningsrätt behandlades av senast hösten1984 (prop. 1983/84:165, AU 1984/85:3). hänvisade isitt av godkända betänkande till den ståndpunkt utskottet tidigareintagit (se AU 1983/84:5), nämligen att man borde avstå från att ingripa medlagstiftning om den negativa föreningsrätten, och ansåg att de omständighetersom åberopats i de i ärendet behandlade motionerna inte borde föranleda ettändrat ställningstagande i detta sammanhang (AU 1984/85:3 s. 42-43). Påolika håll har bedrivits och bedrivs utredningsarbete med anknytning tillmotionsspörsmålen. (Ju 1975:01) tillkallades på begäran med uppdrag att företaen översyn av lagstiftningen om stiftelser. Efterbeslut av regeringen upphörde utredningen rried sitt arbete 1983 ochöverlämnade därvid som resultat av arbetet ett antal promemorior. Somsvar på en fråga av lagutskottets ordförande, , om översynav lagstiftningen om stiftelser framhöll justitieministern (rd1984/85:94 s, 90) att det inom arbetades med endepartementspromemoria om stiftelser samt att det då var för tidigt att uttalasig om när det är möjligt att förelägga ett förslag till en nylagstiftning. Justitieministern räknade dock med att departementspromemorianskiille kunna sändas ut på remiss . (I 1977:01) föreslår i slutbetänkandet (SOU 1984:9) Kooperativa föreningar enhelt ny lag om sådana föreningar, vilken skall ersätta lagen om ekonomiskaföreningar. Förslaget innebär bl, a. att kooperativa föreningar, vilkas syfteär mer socialt än ekonomiskt, frivilligt skall kunna ansöka om registrering.Registreringsskyldiga är dock enligt förslaget bara kooperativa föreningar somhar till ändamål att främja medlemmarnas ekonomiska intressen genom ekonomiskverksamhet. Utredningensförslag om en ny lag om kooperativa föreningar övervägs inomjustitiedepartementet. Motionärernai mofionerna 694 och 1670 (m) anser att det finns behov av grundläggande reglerbeträffande de ideella föreningarnas status och verk- samhetinte minst med hänsyn till den stora roll som många föreningar, bland LU1985/86:5 dem fackliga, spelar i dagens samhälle. Behovet av en lagreglering ärsärskilt framträdande när det gäller förhållandet mellan föreningen och de egnamedlemmarna. Viktiga frågor som behöver regleras är t, ex. medlems bundenhet avbeslut som fattas utan medlems direkta medverkan och medlemsinträde i samtutträde ur förening, I mofion 296 (c) framhålls att det finns flera starka skälsom talar för att en lagstiftning om ideella föreningar behövs. Motionärernahänvisar till många , olika händelser som visar att denenskilde föreningsmedlemmen har behov av ett skydd mot föreningen.Motionärerna framhåller att tidigare motioner på området avslagits medhänvisning till pågående utredningsarbete men att skäl för avslag på motionernainte längre föreligger sedan utredningsarbetet avslutats. har behovetav garantier för den enskildes rättigheter och skyldigheter i en organisationblivit alltmer uppenbart. En lagstiftning bör bl, a, innehålla regler om rättentill inträde i, och utträde ur förening, negativ föreningsrätt, uteslutning urförening samt om föreningsbeslut som gäller medlemmens förhållanden utanför detområde som är föreningens egentliga. I betänkandet behandlas tre motioner vari framförsönskemål om lagstiftningsåtgärder beträffande ideella föreningar, I juridiskt hänseende skiljer man mellan ekonomiskaföreningar och ideella föreningar. De förstnämnda föreningarna regleras i lagen(1951:308) om ekonomiska föreningar. För att en förening skall kunna vinnaregistrering som ekonomisk förening fordras dels att föreningen bedriverekonomisk verksamhet, dels att verksamheten skall syfta till att främjamedlemmarnas ekonomiska intressen. Saknas någon av dessa förutsättningar ärföreningenatt anse som en ideell förening. Till skillnad från vad som gällerbeträffande . . de ekonomiska föreningarna saknas en närmare lagreglering av deideella . föreningarna i civilrättsligt hänseende, I mofion 1984/85:694 (m) yrkas att hosregeringen begär förslag till lag om ideella föreningar, I motionerna1984/85:296 (c) och 1670 (m) yrkas att frågan om en ramlagstiftning för ideellaföreningar utreds. Motionärerna i de tre motionerna framhåller att det finnsett behov av grundläggande regler om de ideella föreningarna särskilt när detgäller medlems inträde i och utträde ur föreningen och andra förhållandenmellan föreningen och medlemmen. Utskottet erinrar om att mofioner med samma syfte som denu aktuella tillhopa sju gånger ()behandlats . På hemställan av lagutskottet har mofionernaavslagits. Då frågan senast prövades (se LU 1983/84:14) fannutskottet att det saknades skäl för en lagstiftning om ideella föreningar.Några nya omständigheter som bör föranleda att frångår sitt fidigareställningstagande har inte framkommit. Också de nu aktuella mofionerna börsåledes avslås. Utskottet hemställer LU 1985/86:5 attriksdagen avslår motionerna 1984/85:296, 1984/85:694 och 1984/85:1670. (), (), (), StigGustafsson (s), (), Marfin (), (),(), (), (), GunnarThollander (s), (), (), () och (). Per-OlofStrindberg (m), (), Marfin (), (),(), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjar med orden "Utskotteterinrar" och slutar med orden "således avslås" bort ha följandelydelse: framhållit då frågan om en lagstiftning beträffande ideellaföreningar tidigare varit aktuell utgör dessa föreningar en viktig del ay vårtsamhälle. De fullgör betydelsefulla uppgifter på många olika områden,exempelvis inom fackUg politisk och humanitär verksamhet samt vidreligionsutövning, vetenskaplig forskning och idrott. Utskottet kan liksomtidigare också konstatera att många ideella organisationer lagstiftningsvägenkommit att få ett starkt inflytande över samhällsutvecklingen. Till dettakommer, som motionärerna påpekat, att samhället på olika sätt stöderorganisationer och föreningar av skiftande slag. Trotsden betydelse som olika organisationer sålunda har saknas normer avgrundläggande karaktär beträffande organisationernas förhållanden. Förassociationer av annan typ är läget det motsatta. För aktiebolag öch ekonomiskaföreningar - för att nämna ett exempel - föreligger noggrann lagreglering.Avsaknaden av regler angår sådana centrala ämnen som den enskildes rätt attinträda i, kvarstanna i eller utträda ur en förening och hans rätt att slippabli ansluten till en förening mot sin vilja (negativ föreningsrätt,kollektivanslutning). Inte heller finns det regler mot s. k.organisafionsklau-suler av innebörd att arbetsgivaren förbinder sig att ickeanställa personer som ej tillhör den avtalsslutande arbetstagarorganisationen.Ytterligare exempel på frågor som - i enlighet med vad som anges i motionerna -är oreglerade är minoritetsskyddet, ekonomi och revision, skadeståndsskyldighet,ansvar för uppkomna förbindelser och upplösning av föreningen. mening ger utvecklingen tveklöst stöd för LU1985/86:5 ståndpunkten att den enskildes ställning i förhållande till organisationerna behöver ges ett lagfäst skydd. Det har sålunda inträffat fall där medlem uteslutits ur en förening eller vägrats utträde under uppmärksammade former. Ett annat belysande exempel är det i motionerna omnämnda rättsfallet från högsta domstolen (NJA 11982 s. 853) där en skiljedomsklau sul i stadgarna för ett underkändes som oskälig. Utskottet vill också peka på fall där föreningen avtalat med försäkringsbolag om kollekfiva hemförsäkringar för sina medlemmar utan att ha inhämtat deras samtycke. Andra händelser som tilldragit sig betydande intresse har slutligen varit blockader som riktats mot företagare utan anställda eller med anställda som inte är medlemmar i den blockerande organisationen. ' Motbakgrund av det anförda anser utskottet att det ovedersägligen finns starka skäl för en närmare utredning rörande såväl behovet som den lämpliga utformningen av lagstiftning om de ideella föreningarna. Beträffandeden närmare inriktningen av utredningsarbetet vill utskottet framhålla att en viktig utgångspunkt måste vara att variationsrikedomen inom föreningslivet inte får begränsas. Det är vidare angeläget att förenings livet och organisationsväsendet inte hindras eller försvåras. Tyngdpunkten i en ifrågasatt lagstiftning bör ligga i det som från samhällets sida är mest skyddsvärt, nämligen den enskilde medlemmens ställning i förhållande till organisationen. Viktigt är också att det - som motionärerna påpekat - tillskapas grundläggande regler om organisationen som sådan, bl. a. villko ren för att en förening skall anses vara en juridisk person. Andra angelägna uppgifter för utredningen bör som framgått vara att utforma bestämmelser om medlems inträde i, avgång från och uteslutning ur förening, medlems bundenhet av beslut som fattats utan hans medverkan eller som rör frågor . utanför föreningensverksamhetsområde, förhållandet till tredje man, skadeståndsskyldighet,firmateckning, ansvarighet för uppkomna förbindelser och föreningensupplösning. Det bör ankomma på regeringen att närmare bestämma formerna förutredningsarbetets bedrivande. sålunda anfört med anledning av motionerna 296, 694 och 1670 bör gesregeringen till känna. delsatt utskottet bort hemställa attriksdagen med anledning av motionerna 1984/85:296, 1984/ 85:694 och1984/85:1670 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omutredning av frågan om lagstiftning beträffande ideella föreningar.