bet · G901JuU19 · 1985-12-31 00:00:00 — om anslag till polisväsiehdet, m: m. (prop.1985/86:100bil. 4,B lochB 3-9,jämte {9/86-19 Regeringen har i proposition1985/86:100 bilaga 4 () under punkt B 1 (s. 35-39)föreslagit att till för /87 anvisaett förslagsanslag av . I motion 1985/86:Ju204 av () ochBirgitta Rydle (m) hemställs, såvitt nu är i fråga, att beslutar attintagningen till skall vara 460 polisaspiranter (yrkande 1). I motion 1985/86:Ju207 av m. fl. (fp)hemställs, såvitt nu är i fråga, att beslutar att under anslaget B 1.Rikspolisstyrelsen anslå . utöver regeringens förslag (yrkande 2). I motion 1985/86: Ju217 av m. fl. (m)hemställs, såvitt nu är i fråga, att till /87 anvisar ett förslagsanslag av . (yrkande 2). I motion 1985/86: Ju222 av () hemställs,såvitt nu är i fråga, att hos regeringen begär ytterligare 150 nyaplatser för polisaspiranter, totalt 300 platser, och för detta ändamål anslår15 milj. kr. utöver regeringens förslag (yrkande 3). I motion 1985/86:Ju614 av m.fl. (c) hemställs,såvitt nu är i fråga, - att riksdagenbeslutar att 300 polisaspiranter skall antas för /87 (yrkande6), - att riksdagenbeslutar att till anslaget B 1. , förvaltningskostnader,anvisa ett i förhållande till regeringen med 15 milj. kr. förhöjt anslag(yrkande 7). 1985/86. utskottet .,::.,... ; JuU 1985/86:19 har fr. o. m. fåtten ny organisation och nya uppgifter. Enligt vad som anges i åretsbudgetproposition har de problem som varit föreiiade medorganisationsförändringarna och den tillfälliga övertaligheten på personal nu ihuvudsak lösts. Regeringens förslag innebär att anslaget minskas med ca 5 milj.kr. i förhållande till innevarande budgetår och kommer att uppgå till . Medel har beräknats för en ny tjänst som chef för verksamheten föranalys och planering vid styrelsen. Vidare har medel beräknats för särskildutbildning av polismän som skall syssla med bekämpningen av den ekonomiskabrottsligheten. Härtill kommer även centrala kostnader i samband medöverföring av civilförsvarets ordningsuppgifter till polisväsendet(beredskapspolisen). har föreslagit att antalet elever igrundutbildningen ökas från 150 till 460 för vart och ett av de tre kommandebudgetåren. Vid budgetbehandlingen anfördedepartementschefen att personalläget inom polisväsendet successivt hadeförbättrats och att det då fanns ca 1 000 polismän som hade genomgåttgrundutbildningen och fullgjort alterneringstjänst vid någon polismyndighet.Mot bakgrund härav bedömde han att antagningen av aspiranter till pohshögskolankunde begränsas till 200 under det dåvarande och . Ibudgetpropositionen konstaterade departementschefen attpersonalläget hade ytterligare förbättrats och att det då fanns ca 1 200polismän som tjänstgjorde utanför polismyndigheternas personaltablåer. Enantagning av 150 aspiranter förordades då. I den nu aktuella budgetpropositionen anfördepartementschefen att antalet polismän som ännu inte fått en s. k. tablåtjänsthar stigit ytterligare och är ca 1 400. Med hänsyn till denna utveckling ochtill att man bör sträva efter en bättre balans mellan antalet polismanstjänsteroch antalet utbildade polismän förordar han att aspirantantagningen även detkommande budgetåret begränsas till 150. För de tre därpå följande budgetårenberäknar han aspirantantagningen till 150, 250 resp. 430. I motionerna 204,207, 217,222 och 614 begärs attytterligare polisaspiranter skall antas. Önskemålen varierar från antagning av200 till antagning av 460 aspiranter. Det framförs skilda argument. a.hävdas att den föreslagna intagningen inte ens tillnärmelsevis motsvarar denårliga avgången. Ökningen av brottsligheten gör det nödvändigt att snabbt ökaantalet poliser, framhålls det. Det pekas också på behovet av kontinuitet ochplanering för att verksamheten vid skall kunna drivas pålämpligt sätt. Utskottet vill först behandla frågan hur många aspirantersom bör antas till grundutbildning under nästa budgetår. Som departementschefenframhåller har personalläget inom polisväsendet förbättrats under senare tid.Det antal polismän som tjänstgör utöver gällande personaltablå har de senastetvå åren ökat medca 200 och uppgår nu till omkring 1 400. Beräkningarna av JuU1985/86:19 hur mångaaspiranter som bör antas grundar sig på att personalläget således Av betydelse är även det förhållandet att alltför stor skillnadinte bör råda mellan antalet tjänster och antalet polismän. dennabakgrund och med beaktande av det statsfinansiella lägets krav på återhållsamhetanser utskottet att departementschefens bedömning skall Vad gäller frågan om en plan för den fortsattadimensioneringen av polisutbildningen vill utskottet hänvisa till sinbehandling av ämnet vid tidigare fillfällen, se senast JuU 1984/85:29 s. 3 f.Utskottet framhöll där sammanfattningsvis betydelsen av att verksamheten vidpolishögskolan kan planläggas för längre tidsperioder än och attelevantagningen sker någorlunda jämnt över åren. Mot bakgrund av vaddepartementschefen hade uttalat om sin avsikt att undersöka hur man - samtidigtsom man undviker Större skillnader mellan åren - på bästa sätt kan anpassaaspirantantagningen till behovet av poliser i samhället, ansåg utskottet attriksdagen då inte borde ta något initiafiv i frågan. I årets budgetproposition anknyter departementschefen tillämnet och förklarar att polisberedningen i sitt slutbetänkande tar upp fråganom hur antagningen av aspiranter skall beslutas för att man skalluppnå bl. a. de nämnda syftena (se SOU 1985:62 s. 263 ff). Sedan betänkandethar remissbehandlats finns det, anför han, skäl att återkomma fill regeringenmed närmare överväganden ett kommande år. Utskottet, som utgår ifrån att departementschefensblivande redovisning i frågan till regeringen kommer att följas av en ilämpligt sammanhang lämnad redogörelse också för , anser attytterligare åtgärder från sida inte påkallas . Utskottet avstyrker bifall till motionerna 204, 207, 217,222 och 614 i nu behandlade delar. Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning. Vad som i övrigt anförs under detta anslag föranleder intenågot särskilt uttalande från utskottets sida. beträffande medelsberäkning och antagning avpolisaspiranter att med avslag på motion 1985/86:Ju204 i denna del(yrkande 1), motion 1985/86:Ju207 i denna del (yrkande 2), motion 1985/86:Ju217i denna del (yrkande 2), motion 1985/86:Ju222 i denna del (yrkande 3) ochmotion 1985/86:Ju614 i denna del (yrkandena 6 och 7) och med bifall tillregeringens förslag till för /87 anvisar ettförslagsanslag av . 1* 1985/86. Regeringen har under punkt B 3 JuU1985/86:19 (s. 40 och 41) föreslagit att till Statenskriminaltekniska laboratorium för /87 anvisa ett förslagsanslagav . 1 mofion 198.5/86:Ju204 av () ochBirgitta Rydle (m) hemställs, såvitt nu är i fråga, att beslutar attdcmedel för en tjänst som skrifttekniker, som tillförs bekämpningen avekonoinisk brottslighet och finansieras genom omfördelning, skall avsättas förbekämpning av våldsbrottslighet (yrkande 2 delvis). Regeringens förslag till medelsberäkning under denna punktinnebär en ökning av anslaget med nästan 1,5 milj. kr. i förhållande tillanslaget för innevarande budgetår. Som ett led i bekämpandet av bl. a. den ekonomiskakriminaliteten beräknas medel för en ny tjänst som förstebyråingenjör/byråingenjör vid den skrifttekniska avdelningen vid laboratoriet.Enligt vad som anges i budgetpropositionen erhålls medel för inrättande avtjänsten genom omfördelningar inom polisväsendet. Såsom framhålls i budgetpropositionen är personalläget vidlaboratoriet, liksom tidigare, bekymmersamt. 1 likhet med departementschefenanser utskottet det angeläget att de vakanser som finns kan återbesättas. Motdenna bakgrund och med hänsyn såväl till arbetsbelastningen vid laboratorietsom till intresset av att forskningen inom dess verksamhetsområde kan bedrivastillfredsställande finner utskottet det motiverat att, såsom föreslås ibudgetpropositionen, huvudförslaget om besparing tillämpas endast i begränsadomfattning på anslaget till laboratoriet. Yrkandet i motion 204 innebär att medel för inrättande avden nämnda tjänsten inte skall tillföras laboratoriet utan i stället tas ianspråk - på polissidan - för att bekämpa våldsbrottsligheten. Motionen upptarockså ett yrkande som går ut på att de resursförstärkningar som regeringen,under anslaget till Lokala polisorganisationen, föreslår för polisensbekämpande av den ekonomiska brottsligheten skall användas för att bekämpavåldsbrottsligheten. Denna sak behandlas av utskottet under punkt 3 i dettabetänkande. Utskottet avstyrker under den punkten bifall till motionen i dettahänseende. Det ställningstagande till frågor om prioritering av insatserna motbrott och om resursanvändningen som utskottet därvid gör har giltighet ocksåbeträffande kriminaltekniska laboratoriet. Med hänvisning härtill avstyrkerutskoUet bifall till mofionsyrkandet såvitt gäller laboratoriet. Det anförda innebär att utskottet godtar regeringensförslag till medelsberäkning under förevarande punkt. beträffande medelsberäkningen m. ni. att medbifall till regeringens förslag och med avslag på motion 1985/86:Ju204 i denna del (yrkande 2 delvis) till 1985/86:19kriminaltekniska laboratorium för /87 anvisar ettförslagsanslag av . Regeringen har under punktB 4 (s. 4167) 1. godkänna deriktlinjer rörande den regionala polisorganisationen som chefen förjustitiedepartementet förordat, 2. bemyndigaregeringen att vid polismyndigheten i inrätta en ordinarie tjänst förlänspolismästare med beteckningen Cp, 3. bemyndigaregeringen att vid vardera av polismyndigheterna i , , Karlskronaoch inrätta en ordinarie tjänst för länspolismästare med beteckningenCo, 4. fill Lokala polisorganisationen för /87anvisa ett förslagsanslag av 4 , dels berett tillfälle att ta del av vad chefenför har anfört om 1. ett förbättratförfarande för tillsättning av polischefstjänster, 2. överföring avordningsuppgifter från civilförsvaret till polisväsendet, 3. deninternordiska passkontrollverksamhetens organisation och arbetsformer, 4. anmälningar motpolismän. Vad chefen för har anfört omanmälningar mot polismän avser utskottet att behandla i ett senare betänkandeunder detta . Övriga angivna spörsmål som beretts tillfälleatt ta del av samt de framlagda förslagen behandlas under förevarande punkt idetta betänkande. I mofion 1985/86:Ju204 av () ochBirgitta Rydle (m) hemställs, såvitt nu är i fråga, att beslutar attde medel för 20 polismanstjänster som tillförs bekämpningen av ekonomiskbrottslighet och finansieras genom omfördelning skall avsättas för bekämpningav våldsbrottslighet (yrkande 2 delvis). I mofion 1985/86:Ju205 av m. fl. (m)hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om ökad tilldelning av resurser för poliseninom . I mofion 1985/86:Ju206 av () och ElvingAndersson (c) hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna behovet av en förändring av tjänstetillsättningsförfarandet vadgäller vissa polischefstjänster såsom polisberedningen föreslår. I motion 1985/86:Ju207 av m. fl. (fp)hemställs, såvitt nu är i fråga, att beslutar att som sin mening geregeringen till känna att en omfördelning av polistjänster till bekämpandet avekonomisk brottslighet som regeringen föreslagit inte skall genomföras (yrkande1). 1 mofion1985/86:Ju208 av Per () hemställs att JuU1985/86:19 beslutar att hos regeringen begära initiativ i syfte att åstadkommaen samordning av den rutinmässiga kontroll som görs av tull och passpolis vidinresa till riket i enlighet med vad som anges i motionen. I motion 1985/86:Ju211 av () hemställs attriksdagen beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att beredningenav ärenden som gäller tillsättande av vissa högre tjänster inom polisväsendetskall ske av styrelse. I motion 1985/86:Ju212 av m.fl. (m)hemställs att beslutar avslå proposition 1985/86:100 bilaga 4 fillden del den avser införande av länspolismästarmodellen. I motion 1985/86:Ju214 av () och GöteJonsson (m) hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om behovet av en tjänsteförslagsnämnd inom polisväsendet. I mofion 1985/86:Ju221 av () hemställsatt hos regeringen begär en översyn av reglerna för ersättning tillden som hjälper polisen i brottsfall. I motion 1985/86: Ju222 av () hemställs,såvitt nu är i fråga, att begär att regeringen i kontakt med aktualiserar möjligheten att komplettera trafikvakternasutbildning och kompetens i syfte att förbättra ordningen på offentliga platser(yrkande 2). 1 motion 1985/86:Ju607 av m. fl. (m)hemställs, såvitt nu är i fråga, - att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärdermot ekonomisk brottslighet (yrkande 6), - att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärderför att stärka polisens resurser (yrkande 7). I mofion 1985/86:Ju614 av m.fl. (c) hemställs,såvitt nu är i fråga, - att riksdagenbeslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs ominriktningen av det framtida rättsvårdande arbetet (yrkande 1), - att riksdagenbeslutar med avslag på proposition 1985/86:100 bilaga 4 vad avser införande avden s.k. länspolistnästarmodellen uttala att inga förändringar av den regionalapolisorganisationen bör vidtas förrän erfarenheter vunnits från de län därmodellen prövats (yrkande 8). fattade ett principbeslut om allmännariktlinjer för en reform av polisväsendet (prop. 1980/81:13, JuU 24, rskr.210). I enlighet med riksdagsbeslutet uppdrogs det åt en särskild kommitté -polisbered- ning - attutarbeta de mera detaljerade förslag som behövdes för reformens JuU1985/86'19 praktiska genomförande. På grundval av polisberedningens arbete harhärefter reformförslag rörande polisen förelagts i olika propositioner. Som ett första steg i polisreformens genomförandebeslutade om en ändrad organisation m. m. förmyndigheterna inom polisväsendet (prop. 1983/84:89, JuU 16, rskr. Senareunder beslutade om en ny rättslig reglering avpolisverksamheten i en polislag (SFS 1984:387). Reformerna genomfördes den 1oktober 1984. fattade , som ett andra steg ipolisreformens genomförande, beslut om polisens arbetsformer på lokal ochregional nivå, utbildning och rekrytering (prop. 1984/85:81, JuU 18, rskr.164). Det andra steget har slutgilfigt genomförts . Därmedhar principbeslut rörande en polisreform i huvudsak genomförts pådet prakfiska planet. Polisberedningen har vid sidan av de frågor som meradirekt anknutit till polisreformens genomförande också lagt fram ett antalandra reformförslag som rör polisväsendet. I särskilda betänkanden har sålundalagts fram förslag rörande tjänsteförslagsnämnd inom polisväsendet (Ds Ju1984:9), handläggningen av anmälningar mot polismän (1984:10), denregionala polisorganisafionen (Ds Ju 1984:11) och beredskapspolisen (Ds Ju1985:2). Betänkandena har remissbehandlats. I förevarande budgetproposition redovisar chefen förjusfitiedepartementet sina ställningstaganden med anledning avpolisberedningens förslag i dessa frågor. - I det följande tas till särskildbehandling upp några av de spörsmål som omfattas av departementschefensställningstagande. Det gäller beredskapspolisen, den regionalapolisorganisationen och förfarandet vid fillsättning av polischefstjänster. Somnämnts tidigare avser utskottet att i ett senare betänkande under dettariksmöte behandla frågor rörande anmälningar mot polismän. Det kan i sammanhanget tilläggas att polisberedningennyligen har lagt fram sitt slutbetänkande (SOU 1985:62) Inriktningen avpolisverksamheten. I betänkandet tas upp framför allt metodfrågor förpolisarbetet. De förslag som läggs fram tar huvudsakligen sikte på polisensarbete mot den mera traditionella brottsligheten. Beredningen förordar bl. a.att ökad vikt skall läggas på den utåtriktade och kontaktskapandepolisverksamheten. 1 detta hänseende föreslås bl. a. en betydande ökning avkvarterspolisverksamheten. Regeringens anslagsförslag under förevarande punkt uppgårtill i det närmaste . Det innebär en ökning av anslaget meddrygt 626 milj. kr. Medel för nya tjänster till den lokala polisorganisationenberäknas inte; vissa omfördelningar av tjänster inom anslaget föreslås dock.Att den under anslaget största posten. Lönekostnader till polispersonal, haruppräknats relativt mycket beror på att denna anslagspost tidigare varitunderbudgete- rad iförhållande till utfallet; en nivåjustering med hänsyn härtill föreslås . Mot bakgrund av den alltjämt ansträngda arbetssituationeni den lokala polisorganisationen har en begränsad tillämpning av huvudförslagetom besparing skett beträffande beräkningen av anslagsposten Förvaltningskostnader;Under denna anslagspost beräknas medel för polismyndighetens kostnader föradministration, utbildning m. m. i samband med överförande av ordningsuppgifterfrån civilförsvaret till polisväsendet (beredskapspolisen); beloppet uppgårtill drygt 8,8 milj. kr. Utskottet godtar regeringens förslag till medelsberäkningunder förevarande punkt. Till vissa frågor rörande resursanvändning ochomfördelning av tjänster återkotnmer utskottet i det följande. Utskottets ställningstagande till regeringens anslagsförslaginnebär att utskottet inte har något att erinra möt vad som i propositionenanförts om överföring av ordningsuppgifter från civilförsvaret tillpolisväsendet. Rikdinjer för resursanvändningen inom polisväsendet, m. m. De lokala och regionala polismyndigheterna har geiiompolisreformen getts ett avgörande inflytande över verksamhetens inriktning ochresursfördelningen inom polisväsendet. I nyordningen ingår ett system medbasorganisation, som beslutas av regeringen, och i övrigt s. k. fria resurser,som omfattar ca fem sjättedelar av personalen. Polisreformen innebär att statsmakterna i samband medbudgetprocessen bör ta ställning till hur resurserna inom polisväsendet totaltsett skall användas. Statsmakternas prioriteringsbeslut utgör riktlinjer för denresursanvändning och resursfördelning som i den nya polisorganisationenbeslutas av de regionala och lokala polismyndigheterna. - Systemet innebär attfrågan om hur stora resurser som skall ägnas åt en viss del av polisensverksamhet kommer att beslutas av resp. länsstyrelse och lokal polismyndighetmed utgångspunkt i den basorganisation och de riktlinjer för resursanvändningensom statsmakterna har fastställt (för en mera uttömmande beskrivning av det nyasystemet, se JuU 1984/85:29 s. 8 och 9). De riktlinjer som har angetts för innevarande budgetårinnebär att narkotikabrottsligheten, den ekonomiska brottsligheten ochvåldsbrottsligheten hör till de områden där polisens insatser skallprioriteras. har framhållits att denna prioritering inte får ledatill att man eftersätter kampen mot annan mera traditionell brottslighet somexempelvis bostadsinbrott (prop. 1984/85:100, bil. 4, JuU 1984/85:29 s. 10). Enligt vad chefen för anför ibudgetpropositionen (s. 34) saknas det liksom föregående år - på grund av bl.a. de omfattande organisationsförändringarna inom polisväsendet - ett fullgottunderlag för en diskussion om prioriteringsfrågor. Det underlag som harredovisats av bl. a. polismyndigheterna tyder emellertid enligt departementschefenpå att de bedömningar som gjorts för innevarande budgetår även bör gälla /87. Departementschefen föreslår följaktligen att myndigheternaockså för JuU 1985/86:19 nästa budgetår bör sträva mot en hög nivå när detgäller resursinsatserna på områden för narkoiikabekämpning. ekonomiskbroitslighei samt våldsbroiis-lighet. måste myndigheterna, enligt vaddeparteinentsehefen framhåller, ägna särskild uppmärksamhet åt den traditionellabrottsligheten, och då inte minst den förebyggande verksamheten. 1 sistnämndahänseenden understryks också vikten av bred samverkan med andra delar avsatnhället. Departementschefen beräknar medel för 20 nya tjänster som inspektörför bekämpning av ekonomisk brottslighet; detta tillskott skall erhållas genomomfördelningar inom anslaget. Det kan tilläggas att statens kriminaltekniskalaboratorium genom omfördelningar inom polisväsendet tillförs en ny tjänst förbekämpande av bl. a. den ekonomiska brottsligheten (anslag B 3, se punkt 2 idetta betänkande). 1 sammanhanget erinrar departementschefen om atthandläggningen av s. k. asyluiredningar bör ske i sådan takt att ärendena kanklaras av inom en månad. De myndigheter som har längre handläggningstider böralltså sä långt det är möjligt inom sina ramar omfördela resurserna till dennaverksamhet. 1 fyra motioner tas upp frågor som rör prioriteringen ochinriktningen av polisverksamheten. I motion 204 begärs att något resurstillskott inte skallske beträffande bekämpningen av den ekonomiska brottsligheten. Enligtmotionärerna bör den i propositionen aviserade omfördelningen i stället görasför att bekämpa våldsbrottsligheten. (Motionsyrkandet tar också sikte påanslaget B 3, se punkt 2 i detta betänkande.) Även i motion 207 motsätter sigmotionärerna att det på sätt aviseras i propositionen sker en omfördelning avtjänster för att bekämpa den ekonomiska brottsligheten. Motionärerna anser atttjänsterna bör behållas i arbetet med att beivra det ökade antalet stölder ochvåldsbrott. I inotion 607 föreslås att ansträngningar görs för att ökaeffektiviteten i polisverksamheten. Motionärerna förespråkar härvidlag bl. a.ett utnyttjande av modernare utrustning. Vidare anser inotionärerna att detbör ske en fortsatt utbyggnad av bl.a. kvarterspolisverksamheten. 1 motion 614framhålls bl. a. att det fortsatta arbetet på att bekämpanarkotikabrottsligheten och den ekonomiska brottsligheten inte får leda tillatt insatserna mot våldsbrottslighet och traditionell brottslighet blireftersatta. 1 den motionen förespråkas också en prioritering avkvarterspolisverksamheten. Utskottet vill för sin del till att börja med mera allmäntslå fast att - även om det inte har skett någon alarmerande ökning av antaletbrott - brottsligheten totalt sett ligger på en alltför högnivå. För att framgångsrikt motverka brottsligheten är det givetvis nödvändigtmed en mångfald åtgärder av vitt skilda slag inom olika delar av samhället.Även om betydelsen av de åtgärder mot brottsligheten som kan vidtas inomrättsväsendet inte får överskattas, måste dock konstateras att debrottsbekämpande insatser som framför allt polisen gör mera direkt spelar encentral roll i sammanhanget. Därför har resurserna för polisväsendet, tillskillnad från andra offentliga verksamhetsgrenar, också byggtsut. I ett läge där det av statsfinansiella skäl inte är möjligt att tillföra polisväsendetökade resurser i form av bl. a. nya tjänster måste-såsom också JuU 1985/86:19påpekas i motion 607 - ansträngningarna inriktas på att på andra sätt ökaeffektiviteten i polisens arbete på att motverka brott. Ett uttryck försträvanden i sådan riktning utgör den genomförda polisreformen, somefter hand bör leda till ett allt bättre resursutnyttjande inom polisväsendet.1 samma riktning verkar också den förbättrade polisutbildningen. I linje medvad som sägs i motion 607 finns effektivitetsvinster att göra även genom attnyttja modernare teknisk utrustning. I detta hänseende finns det enligtutskottets uppfattning knappast anledning tro att några åtgärder på områdeteftersatts hos polisen. Utskottet vill här i ett mera långsiktigt perspektivockså peka på de förbättringar av polisens insatser mot brott som ettgenomförande av polisberedningens förslag rörande inriktningen av polisverksamhetenkan resultera i. Vid sidan av de allmänt sett effektivitetsfrämjandeåtgärder som utskottet nu berört är det emellertid också nödvändigt attöverväga vissa prioriteringar av polisverksamheten och därvid ta ställning tillden omfördelning av tjänster som kan föranledas därav. Sådana övervägandenförutsätts för övrigt delvis av systemet med basorganisation och fria resursermen påkallas framför allt av intresset att vissa typer av brott skall bekämpassärskilt. 1 sistnämnda hänseende kan utskottet ansluta sig tilldepartementschefens uppfattning att även för nästa budgetårnarkotikabrottsligheten, den ekonomiska brottsligheten och våldsbrottslighetenbör höra till de områden där polisens insatser måste prioriteras.