bet · G901KrU21 · 1985-12-31 00:00:00 — Radio-koncernen.En uttunning av denna anknytning kan leda till mindre KrU 1985/86:21 tilltrotill PUB och därmed vara till förfång för den verksamhet som man skall tjäna.Mot denna bakgrund anser motionären att bör uttala att PUB:sverksamhet skall avgränsas till att gälla uppgifter för och att detta bör vara utgångspunkten för det fortsattautredningsarbetet. Enligt utskottets mening finns det inte anledning attföregripa det utredningsarbete som förutskickats i propositionen. I propositionen anförs att ocharkivet för ljud och bild () bör sträva efter att samordna resurserna förarkivering av radio-och TV-program så att samhällsekonomiska vinster kan görasoch dubbelar-kivering undvikas. Åven i fråga om katalogisering bör koncernenoch samarbeta. Utskottet har inte något att erinra mot den redovisadebedömningen. Vad som anförs i propositionen om försvarsfrågor (s. 69)föranleder inte något uttalande från utskottets sida. Det föreslås i propositionen att skall godkännaatt det i det nya avtalet med bör föreskrivas attsidoaktiviteter till sändningsverksamheten, t. ex. försäljning av kassetter avprogram från den allmänna programverksamheten, skall vara självbärande.Utskottet tillstyrker propositionsförslaget. I propositionen uttalas att inga ändringar bör ske avradionämndens uppgifter, organisation eller verksamhetsformer. Om ettprogramföretag har avslagit en begäran om beriktigande av en uppgift menradionämnden funnit att beriktigandet bort ske, bör företaget redogöra för bådenämndens slutsatser och skälen för dessa. Bestämmelser om att programföretagenskall sända sådana redogörelser bör tas in i avtalen mellan regeringen ochföretagen, anförs det i propositionen. Utskottet, som i avsnittet om programverksamhetensinriktning i korthet berört radionämndens verksamhet (ovan s. 19), har intenågot att erinra mot den i propositionen gjorda bedömningen. Avtalenmellan staten och företagen inom 1985/86:21 Frågor som rör sändningsrätt och innehållet i sändningarnabör enligt propositionen regleras i avtal mellan regeringen och vart och ett avdotterbolagen. Frågor om organisation, administration, ekonomi o.d. börregleras för hela koncernen i avtal mellan regeringen och moderbolaget. I motion 1985/86:358 (vpk) framställs ett yrkande som ihär aktuell del innebär att ett gemensamt avtal för hela bör träffas mellan staten och moderbolaget (yrkande 1 delvis). Utskottet anser de skäl som redovisas i propositionen varabärande (s. 72). Genom propositionens förslag till avtalsmodell fårdotterbolagen egna sändningstillstånd och garanteras en självständighet iprogramhänseende som moderbolagets starkare ställning i andraavseenden markeras. Också relationen mellan staten och Radio-koncernenklargörs och man undviker omfattande ändringar i radiolagstiftningen. Utskottetavstyrker således motionen i här aktuell del. De med verksamhet förenade kostnadernahänför sig till dels koncernens egna drifts- och investeringskostnader, delsteleverkets kostnader för investeringar, drift och underhåll av sändarnät samtkostnader för avgiftsuppbörd, deb kostnader för uppförande av större radio- ochTV-hus, en uppgift som ligger på , dels. slutligen,kostnaderna för radionämndens verksamhet. Med undantag förutlandsprogramverksamheten finansieras Radio-verksamheten helt medmottagaravgifter. Storleken av dessa fastställs av genom lagen(1978:478) om avgift för innehav av televisionsmottagare. Mottagaravgifternatillförs rundradiofonden (radiofonden). beslutar också om den årligatilldelningen av medel till bl. a. och för häraktuella kostnader. Medlen tas från radiofonden. Programverksamheten tillutlandet finansieras över statsbudgeten via ett anslag uppfört underutrikesdepartementets huvudtitel. I propositionen förutsätts att finansieringssättet inteändras när det gäller verksamhet. I fråga om verksamheten medutlandsprogram räknar föredragande statsrådet med att ställning får tas tillfinansieringen i samband med beredningen av förslag från en särskild utredare. årliga medelsanvisning till Radioinnehåller mycket litet av detaljreglering. Inga bindande uttalanden harhittills förekommit utöver mycket allmänna riktlinjer rörande sändningstider,produktionssammansättning, regionaliseringsmål etc. /82anvisas anslaget utan uppdelning i investerings- och driftsmedel. Det år enligt propositionen angeläget att upprätthålladessa principer även under nästa avtalsperiod. På vissa punkter räknarföredragande statsrådet dessutom med att koncernen får ett vidare spelrum, dåen del av hittillsvarande av riksdag och regering utfärdade riktlinjer kommeratt upphävas. Den allmänt omfattade åsikten att skall haen publicistiskt oberoende ställning utesluter enligt propositionen inte attfull insyn skall kunna gesi koncernens förvaltning, och att bedömningar av effektivitetsfrå- KrU1985/86:21 gor m. m. skall kunna göras. Regering och riksdag bör sålunda kunnakräva en redovisning av koncernens planer och utfallet av dessa, utan att förden skull integritet skall anses hotad. Utskottet kan ansluta sig till de bedömningar som ienlighet med det anförda gjorts i propositionen. Härvid vill utskottet särskiltbetona värdet för att kunna få information om planer,något som gör att verksamheten kan följas även under den löpandeavtalsperioden. Detta underlättar kommande bedömningar. Utskottet ansluter sig även till vad i propositionenanförs om finansierings-sättet. Utskottet avstyrker därmed motion 1985/86:358(vpk) såvitt däri hemställs om en utredning avseende möjligheterna attskattefinansiera vissa delar av verksamhet (yrkande 2). Detframhålls att en skattefinansiering skulle kunna kombineras med enmottagaravgift och att möjligheten att låta denna bestämmas av moderbolagetsstyrelse kan övervägas. Frågan om skattefinansiering behandlades i 1978 årsproposition (s. 210) och ett sådantfinansieringssätt avvisades då. Utskottet har därefter prövatmotionsyrkanden med likartat innehåll (KrU 1982/83:21 s. 24-25 och 1983/84:17s. Enligt vad utskottet inhämtat har frågan om skattefinansiering intefrån något håll tagits upp under den parlamentariska beredningens arbete. Utskottet vill här också nämna att enligt avtalet medstaten moderbolaget har att fördela tilldelade medel mellan programbolagen. 1det nya avtalet kommer moderbolaget att få ytterligare befogenheter när detgäller medelsfördelning (se prop. s. 58 och s. 35 ovan). Under hänvisning till redovisningen i propositionen (s.73-74) tillstyrker utskottet att bemyndigar regeringen dels att underperioden fram till utgången av /89 genomföra en förändring avhandläggningsordningen för lokalförsörjning, dels att beslutai frågor som rör Radio-koncernens byggnadsärenden enligt de riktlinjersom förordats i propositionen. Utskottet har inte något att erinra mot vad som ipropositionen anförs om möjligheten för attlånefinansiera byggnadsinvesteringar m. m. s. 74-75). En redovisning för vad som hitintills gällt i fråga omkompensation till för automatiska pris- och löneökningar lämnasi propositionen (s. 75-76). 1 propositionen görs en bedömning av utfallet för SverigesRadios del av den tillämpade modellen på området. Därvid konstateras attmodellen -även med beaktande av erinringar som framfört - på dethela taget medfört en kraftig förbättring av planeringsförutsättningarna inomkoncernen. Jämfört med myndigheter har ett betydligt bättreutgångsläge. Strävan bör givetvis vara att få en index som så nära som möjligtansluter till den speciella kostnadsstrukturen för , anförs detvidare. Föredragande statsrådet räknar inte nu med någon ändringav nuvarande indexkonstruktion och är inte heller beredd att föreslå en ordning som innebär att koncernen själv får utjämna eventuell över- eller underkom- 47 pensation.Den tillämpade modellen för kostnadskompensation synes för KrU 1985/86:21närvarande och genomsnittligt sett stämma väl överens med den verkligautvecklingen. bör dock fortlöpande följa och i den årligaanslagsframställningen redovisa hur kompensationssystemet slår för att därmedge ett underlag för regeringens bedömningar av om det bör justeras. Åven idetta avseende ansluter sig utskottet till regeringens bedömning. De platteringsförutsättningar som gäller för SverigesRadio slogs fast (prop. 1980/81:100 bil. 12 s. 83 f., KrU1980/81:22, rskr. 1980/81:175). Med hänvisning bl. a. till en redovisning fördessa och till att ett rationaliseringskrav även bör åvilaSveriges Radio föreslås att följande planeringsförutsättningar skall gälla förSveriges Radiokoncernen /87-1991/92. I enlighet med beslut skall koncernen t. o. /89 kunna räkna med ett årligt reformpåslag i storleksordningen2,. bör vidare tillämpas ett sammanlagtrationaliseringskrav om , fördelat med vardera över de två förstabudgetåren och med I % under /89. som sedan återstår av avtalsperiodenberäknas inte något reformpåslag. Utgångspunkten är i stället att de medel, somfrigörs genom besparingar i det fortsatta rationaliseringsarbetet och genom destrukturella förändringar som koncernen kan initiera, kan tillföras koncernen. Utskottet tillstyrker att godkänner de angivnaplaneringsförutsättningarna. Utskottet vill tillägga följande. Som angetts ipropositionen har själv anfört att ändringar avprogramsättningsprinciperna i TV kan ge samordningsfördelar varigenom resurserför programproduktion kan frigöras. Utskottets ställningstagande innebär attde reforminsatser som stakades ut beslut bör kunna fullföljas ochvara genomförda vid utgången av /89. Detta innebär bl.a. attfristående producenter och medverkande på frilansbasis kommer att engageras iökad utsträckning. Utskottet vill här också hänvisa till att utskottetsställningstagande i det föregående beträffande lokal och regional indelninginnebär att eventuella anspråk på till anvisade medel för attbekosta investeringar blir något lägre än vad som annars varitfallet. Åven härigenom kan ett visst utrymme för bl. a. förbättradprogramkvalitet komma att ges. Medelsberäkningar för /87, m. m. I propositionen lämnas en redovisning för kostnader /85 för den avgiftsfinansierade verksamheten (s. 79). Av dennaframgår bl. a. att behållningen i rundradiofonden per var 22.4milj. Det finns anledning anta att underskottet i rundradiofonden vidutgången av /87 kommer att uppgå till ett belopp som avsevärtöverstiger 100 milj. kr. Vidare lämnas viss relativt utförlig redovisning för iförsta hand telever kets, , och radionämndens anslagsfram- 48 ställningarför nästa budgetår, såvitt avser den avgiftsfinansierade verksam- KrU1985/86:21 heten. Därvid lämnar bl.a. en översikt avreformåtgärder under den avtalsperiod som går ut (prop. Följande sammanställning visar regeringens förslag. , , , radionämnden 1,777 -1- löneomräkning investeringsplan är femårig ochrullande. Fördelningen på olika typer av investeringar kan utläsas av en tabell i propositionen (s. 80). Utskottet tillstyrkeratt planen förlängs med t. o. m. /91. Som föreslås ipropositionen bör det inte nu göras någon uppskrivning av investeringsnivån förplanens femte år med hänsyn till att angivit att behov avreinvesteringar kommer att börja öka . har redovisats (s. 22) att FM 4-nätet bör kunnabörja byggas ut /88. Som regeringen föreslår börinvesteringsplanen jämkas i enlighet härmed. Kostnaden bör tas upp iinvesteringsplanen med 18,7 milj. kr. under ett vart av budgetåren1987/88,1988/89 och 1989/90. Investeringsnivån för nästa budgetår blir(117,3-18,7) = 98,6 milj. kr. Under ett vart av blirnivån (98,6 -I- 18,7) = 117,3 milj. kr. Underdel i planen blir nivåndensamma som för nästa budgetår eller således 98,6 milj. kr. Frågan om kostnadskonsekvenserna för av enändrad lokal och regional indelning har behandlats i ett tidigare avsnitt (s.36). Utskottet återkommer till frågan i samband med utskottets behandling avmedelsanvisningen för verksamhet. Här finns dock skäl påpekaatt det framgår av anslagsframställning att det finns brister iregional-TV-täckningen på många orter i landet, vilket beror på bristandeöverensstämmelse mellan regiongränser och sändarnas täckningsområden. Medelför att avhjälpa sådana brister har inte beräknats i investeringsplanerna.Frågan om investeringar för att avhjälpa brister av angivet slag har behandlatsi det föregående (s. 38). 4 1985/86.13 saml. Vid regeringens beräkningar av medel för nästa budgetårför KrU 1985/86:21 driftskosttiader har räknats med enkompensation för kostnadsökningar. För programdistribution inkl.programinsamling har i enlighet med förslag räknats med enrationalisering motsvarande . I konsekvens med förslaget tillinvesteringsplan har några driftsmedel för FM 4 inte beräknats. I likhet med vad som gällt fidigare (jfr prop. 1981/82:100bil. 12 s. 172) bör kostnader därutöver bestridas med överföring av medel frånSveriges Radio. Beträffande avgiftsinkassering och avgiftskontroll har deti propositionen, förutom kompensation för kostnadsökningar, räknats med en2-procentig rationalisering i enlighet med förslag. Medelsanvisningen för driftskostnader bördärmed uppgå till (232,5 -h 81,2 =) 313,7 milj. kr. för /87. Utskottet tillstyrker förslaget. Vidare tillstyrkerutskottet regeringens hemställan, såvitt avser vissa bemyndiganden (se utskottetshemställan mom. 64, 65 och 66). I propositionen lämnas redovisning för televerketsanslagsframställning beträffande sändarstationerna för AM, dvs. landets lång-och mellanvågssta-tioner. Dessa är främst inriktade på att ge täckning utanförlandet. Den nya stationen M V täcker en stor del a v ,särskilt under dygnets mörka del. Av de äldre lång- och mellanvågsstationernaåterstår endast LV, som modifierats för att täcka närområdet kringSverige. För täckning av områden på större avstånd finns kortvågsstationerna iHörby och . I motion 1984/85:1814 (c) tas upp frågan om det framtidautnyttjandet av de AM-frekvenser som enligt internationell överenskommelsetilldelats . Bakgrunden är'följande. 1975 i fastställda frekvensplanen förlång- och mellanvågs-banden finns förutom LV (som används för MotalaLV) och MV (tidigare benämnd MV) ytterligare sex tilldelningar(en på långvåg och fem på mellanvåg) som inte används. Då denna plan upphör attgälla måste man, enligt , räkna med riskenatt de sistnämndasex tilldelningarna därefter inte kan bibehållas om de inte används för svenskasändare. Starka krav kan nämligen uppkomma från andra länder att ta dem ianspråk. Motionärerna pekar på en rad områden, där det enligt derasmening skulle vara möjligt att utnyttja de ovan angivna sex AM-frekvenserna. Denämner trafikinformation, program på minoritetsspråk, vidgad spridning av vissalokalradiostationers program och båtradio för . Motionärernaframhåller att också andra användningsmöjligheter kan tänkas. Exempelvis kanfrekvenserna användas till att låta folkrörelser och kyrkliga samfund geinformation. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärviktigt att frågan om användningen av de AM-frekvenser som tilldelats blir föremål för en allsidig prövning. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att ställningsta gandet till förslag av utredningen om utlandsprogram (UTP) kan fa betydelse för hur frekvenserna skall utnyttjas. Utskottet har vidare inhämtat att inför ett internationellt beslut om en ny frekvensplan förslag kommer att lämnas av - efter samråd med - om 50 Utskottet anser med hänvisning till det KrU 1985/86:21anförda att det inte är erforderligt med någon åtgärd med anledningav motionen. I motion 1985/86:365 (m) yrkas att regeringen skall låtapröva framtida roll i förhållande till Radio-koncernensamt gränserna och villkoren för verkets konkurrensutsatta verksamhet irelation till monopolområdet. I motionen erinras om att förvaltar detallmänna telenätet. Den uppgiften - säger motionärerna - har monopolkaraktäroch ger verket ett försprång även på konkurrensutsatta områden, såsomanläggande av kabel-TV-nät. Verkets kunnande och befintliga anläggningar,emanerande från monopolverksamheten och därför bl. a. finansierade av den allmännamottagaravgiften, kan tas i anspråk även på sektorer där fri etableringsrättråder. I motionen framhålls vidare bl.a. att engagemang ochprissättning på kabel-TV-området har stor betydelse för Radiokoncernenoch andra medieintressenter. har yttrat sig över motionen. I sittyttrande (/ 86:1 y), som fogats vid betänkandet som bilaga 4, redovisartrafikutskottet i sin tur ett yttrande som inhämtats från televerket.Televerket erinrar i yttrandet bl. a. om den etableringsfrihet som råder ifråga om anläggningar av kabelnät för distribution av TV-program. Verket ärbara en av parterna på marknaden, varför betydelsen av verkets engagemang ochprissättning inte får överdrivas. Verkets roll på kabel-TV-området - framhållsdet vidare i yttrandet - bör inte påverkas av statens avtal med . Skäl saknas därför att tillmötesgå motionärernas önskemål omen prövning av verkets framtida roll i förhållande till koncernen. Skulle ensådan prövning ändå komma till stånd, bör den - betonar verket - omfatta allaparter på kabel-TV-marknaden, däri inbegripet de stora bostadsföretagen. avstyrker bifall fill motionen. Utskottetanser att vad sålunda anfört inte har givit utskottet anledning tillerinran. Utskottet finner ej heller skäl att i detta sammanhang begära någotinitiativ från regeringens sida att låta pröva gränserna och villkoren förverkets konkurrensutsatta verksamhet i förhållande till monopolområdet. ansluter sig till bedömningen att motioneninte bör föranleda någon åtgärd. Därvid förutsätter utskottet atttrafikutskottet, som bereder riksdagsärenden rörande verksamhet,uppmärksammar de frågor som motionärerna aktualiserat. Regeringens förslag till medelstilldelning m. m. förSveriges för nästa budgetår baseras i huvudsak på deförutsättningar, som i det föregående slagits fast för den kommandeavtalsperioden (s. 47-48). Kompensation för kostnadsutvecklingen bör enligtpropositionen ges på samma grunder som , dvs. den del av kostnaderna somgäller löner () skall räknas upp med genomsnittspåslaget enligt slutetavtal för hela SAF/PTK-området medan den del som gäller priser () beräknasenligt konsumentprisindexmed effekterna av livsmedels- och boendekostnader 51 Vid medelsberäkningen har förutsatts ett reformtillskottom och en KrU 1985/86:21 rationalisering motsvarande . skall i fortsättningen själv kunna beslutaom lokal och regional indelning (se ovan s. 36). Denna delegering avbeslutanderätten får inte innebära en ökad belastning på radiofonden. Det sagdainnebär också att inte till följd av beslut inom fårdrabbas av kostnadsökningar för en anpassning av sändarnätet. I de fall sådanakostnadsökningar inte kan av genom omfördelningar i sammasyfte bör bestrida dem inom ramen för av sig tilldelade medel. Beslut om kostnadsökningar för sorri skallbetalas av bör fattas av dem gemensamt. Det förutsätts atteventuella medelsöverföringar som gjorts redovisas i ochteleverkets anslagsframställningar. I propositionen erinras även i detta sammanhang om attkostnader utöver det huvudförslag som gäller för televerketsprogramdistribution enligt tidigare beslut skall bestridas med överföring avmedel från . Beträffande byggnadsinvesteringar föreslåsatt moderbolaget fr. o. m. skall få besluta om koncernenslokalförsörjning. prövning bör begränsas till investeringsnivånoch regeringens till beslut om investeringsplaner m. m. För information redovisas den investeringsplansom ligger till grund för medelsberäkningarna för nästa budgetår (se prop. Föredragande statsrådet redovisar i propositionen (s.74-75) att de aktuella byggnadsinvesteringarna bör kunna lånefinansieras motsäkerhet i de till överförda fastigheterna. Därför har vidberäkningen av medelsbehovet vad avser investeringar tagits upp endast medelmotsvarande skäliga kapitalkostnader, dvs. 16,8 milj. kr. Detta belopp skallinte räknas upp på det sätt som i övrigt sker beträffande de medel som anvisaskoncernen. När det gäller lånefinansiering av andra investeringar änför byggnader bör enligt propositionen kostnaderna för sådana utansärskilda medel för kapitalkostnader. Regeringen bör vidare bemyndigas att av konjunkturmässigaeller andra skäl besluta om byggnadsinvesterittgar motsvarande ytterligarehögst av den föreslagna investeringsvolymen samt att anvisa medelmotsvarande skäliga kapitalkostnader för dessa investeringar till SverigesRadio. Medelstilldelningen till bör /87 uppgå till 2 125,3 milj. kr. i 1984/prisläge. Därvidhar räknats med att en rationalisering motsvarande 11,4 milj. kr. (i sammaprisläge) skall vara möjlig genom att de nya lokalerna påFörrådsbacken då börjar tas i bruk (jfr prop. 1982/83:100 bil. 10 s. 154). Moderbolaget bör som ha möjlighet att ikostnadsutjämnande syfte från rundradiofonden rekvirera medel med skyldighet att under nästföljande budgetår återbetala motsvarande belopp. Denna dragningsrätt skall avse . De medel som erhålls genom utnyttjande av dragnings rätten får inte behållas som ett permanent lån till koncernen. Regeringen, eller efter beslut av regeringen moderbolaget, bör ges ett bemyndigande att i 52 kostnadsutjämnandesyfte från rundradiofonden rekvirera högst 30 milj. kr., KrU 1985/86:21föreslås det slutligen i här aktuell del av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelstilldelning till . Åven i övrigt biträder utskottetregeringens förslag i här aktuell del. Beträffande förslaget om finansieringenav kostnader för ändrad lokal och regional indelning vill utskottetgöra den kompletteringen att samma finansieringsregel bör gälla vid enförändring av sändningsområden för regional-TV som inte grundar sig på ändraddistriktsindelning. Utskottet vill i sammanhanget anmärka att utskottetsställningstagande till behovet av särskilda medel till förkomplettering av sändarnätet kan komma att leda till att i ett senaresammanhang medger en höjning av mottagaravgiften och en närmare preciserad ökadbelastning av radiofonden (se s. 38). I propositionen beräknas . för nästa budgetårtill radionämndens verksamhet. Utskottet tillstyrker medelsberäkningen. Den allmänna mottagaravgiften är . den1 och tilläggsavgiften för färg-TV är . Antaletallmänna avgifter uppgick till drygt 3,2 miljoner och antalettilläggsavgifter för färg-TV till nästan 3,0 miljoner. För att täcka det underskott i radiofonden som beräknasföreligga vid utgången av innevarande budgetår samt kostnaderna för radio- ochTV-verksamheten under nästa budgetår skulle enligt propositionen en mycketkraftig ökning av mottagaravgiften krävas. Föredragande statsrådet anser dockdet mera lämpligt med en successiv uppbyggnad av fonden. För /87bör enligt propositionen den allmänna mottagaravgiften höjas med . Färgtillägget bör vara oförändrat, . Med den föreslagna höjningenberäknas underskottet i fonden vid budgetårets slut ha minskat med ca 50 milj.kr. I enlighet med det sagda läggs i propositionen framförslag till ändring av lagen (1978:478) om avgift för innehav avtelevisionsmottagare. I fem motioner framställs yrkanden beträffande denallmänna mottagaravgiften. I den under den allmänna mofionstiden väckta motionen1985/ 86:Kr302 (s) yrkas med en utförlig motivering - som innebär avståndstagan de från reklamfinansiering av - att skall begära förslag till höjd mottagaravgift. I den likaledes under den allmänna motionstiden väckta motionen 1985/86:Kr303 (s) innebär yrkandet att mottagaravgiften skall höjas till en nivå som ger god kostnadstäckning . Motionärerna framhåller framför allt vikten av att får en ökad konkurrenskraft gentemot satellit- och kabel sändningarna genom en ökad svensk programproduktion. Särskilt framhålls " att produktionen av s. k. gestaltande program är kostsam. Tremotioner har väckts med anledning av propositionen. KrU 1985/86"21 Enligt motion 1985/86:350 (m) bör - med en dämpadinflationstakt -kostnadsökningar kunna mötas med rationaliseringar. Förslagetom höjd mottagaravgift bör därför avslås, anser rnotionärerna (yrkande 4). I motion 1985/86:358 (vpk) föreslås en dubbelt så storhöjning av mottagaravgiften som regeringen föreslagit (yrkande 3). Avgiften börsåledes bli .