bet · G901TU12 · 1985-12-31 00:00:00 — om Kostnader, avgifter och investeringar itransportsektorn (prop. 1985/86:100 bil. Som ett led i fullföljandet av trafikpolitiskabeslut har man inom genomfört tvåöversynsprojekt i syfte dels att bedöma om de avgifter och skatter som belastarolika trafikgrenar och trafikslag är väl avvägda med hänsyn till desamhällsekonomiska kostnader som är förenade med trafiken, dels att klargöraförutsättningarna för en samordning av den investeringsplanering som bedrivsvid trafikverken. De huvudsakliga resultaten av projekten behandlas i dettabetänkande. I betänkandet behandlas vidare dels en m-motion, vari manmotsätter sig den samordning av trafikverkens investeringsplanering somaviseras i propositionen, dels en vpk-motion, där man bl. a. begär visskomplettering av översynsprojekten och motsätter sig den roll somtransportrådet avses spela i investeringsplaneringen. Utskottet avstyrker motionsyrkandena samt hemställer attriksdagen godkänner vad utskottet anfört dels om kostnader och avgifter inomtrafiksektorn, dels om investeringsplanering inom transportsektorn. I en c-reservation framhålls att transportrådet inte nubör tilldelas nya uppgifter i fråga om investeringsplanering på sätt somaviseras i propositionen. I proposition 1985/86:100 bilaga 8() har regeringen under rubriken ,avgifter och investeringar i transportsektorn (s. 184-198) i avsnittetSärskilda frågor berett tillfälle att ta del av vad föredragandedepartementschefen har anfört deb om kostnader och avgifter inom trafiksektorn,deb om investeringsplanering inom transportsektorn. Av propositionen framgår att de berörda frågorna studeratsav arbetsgrupper inom ramen för två i regibedrivna översynsprojekt. Syftet med dessa har varit dels att bedöma om.de avgifter och skatter som belastarolika trafikgrenar är väl avvägda med hänsyn till de samhällsekonomiskakostnader som är förknippade med trafiken, dels att I 1985/86. 15,saml. klargöraförutsättningarna för en samordning av den investeringsplanering -pjj1985/86:12 som bedrivs vid trafikverken. Projekten redovisades under våren 1985i två rapporter Kostnader och avgifter inom trafiksektorn. Ds K 1985:2-3, ochInvesteringsplanering inom transportsektorn. Ds K 1985:4. I propositionen refereras de två rapporterna ochremissyttranden över dessa samt redovisas föredragande departementschefenshärav föranledda överväganden. 1985/86:T229 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförsmed anledning av vissa rapporter beträffande kostnader och avgifter samtinvesteringsplanering inom transportsektorn med hänsyn tagen till de totalasamhälleliga miljö- och ekonomiaspekterna. 1985/86:T424 av m. fl. (m) vari yrkas,såvitt nii är i fråga, (yrkande 1), att avslår den i propositionenaviserade investeringsplaneringen inom transportsektorn. Genom trafikpolitiska beslut (prop.1978/79:99, , rskr. 419) fastlades en ny syn på trafikpolitiken. Ienlighet härmed bör priserna på den offentliga sektorns transporttjänsteranpassas till de samhällsekonomiska marginalkostnaderna för utnyttjandet avdessa tjänster. Kravet på kollektivt betalningsansvar, dvs. att det allmännasutgifter för varje trafikgren skall täckas genom avgifter och skatter påtrafikanterna, ersattes i princip med ett krav på individuellt kostnadsansvar. I beslutet underströks även behovet av långsiktiga ochtidsmässigt samordnade investeringsplaner för samtliga trafikgrenar somunderlag för de sektorsövergripande avvägningar som måste göras av regeringenoch . Vidare betonades det angelägna i att samhällsekonomiskautvärderingar görs av sådana projekt och åtgärder inom olika trafikgrenar somkan förväntas i väsentlig grad påverka trafikfördelningen samt trafik- ellersamhällsutvecklingen. Vid en övergång till en mer marginalkostnadsanpas-sadprissättning av de trafiktjänster som tillhandahålls ökar- framhölls det iutskottsbetänkandet - behovet av en samhällsekonomisk utvärdering av viktigareinvesteringar på trafikområdet. Utskottet sade sig också förutsätta attriksdagen skulle få del av mera preciserade riktlinjer för trafikplaneringen såsnart sådana förelåg. Kostnader och avgifter inom trafiksektorn Enligt föredragande departementschefen utgör det materialsom redovisas av arbetsgruppen för kostnader och avgifter ett värdefulltunderlag för det fortsatta genomförandet av trafikpolitiska beslut.De behandlade frågorna är dock komplicerade och kräver i många fallkompletterande studiersamt ytterligare forskningsinsatser i samband med fortsatta översyner TU1985/86:12 för att främja det trafikpolitiska utvecklingsarbetet. Det ärsålunda angeläget - betonar föredraganden - att utveckla metoder för enprissättning av den av samhället tillhandahållna infrastrukturen förtransportväsendet som bättre än kan tillgodose krav på såvälföretagsekonomisk kostnadstäckning som samhällsekonomiskt effektivtresursutnyttjande. I fråga om biltrafiken i större tätorter delarföredraganden arbetsgruppens uppfattning att de nuvarande trafikberoendeskatterna inte möjliggör en marginalkostnadsanpassad prissättning. Detrafikberoende bilskatternas nivå bör därför spegla landsbygdsförhållanden,medan tätorternas problem får lösas i särskild ordning - till stor del avberörda kommuner. I vad gäller skattenivån för olika fordonsslag vidlandsvägstrafik synes det -fortsätter föredraganden - föreligga en relativt godöverensstämmelse mellan denna och motsvarande samhällsekonomiskamarginalkostnader. Ett undantag utgör dock bussarna, för vilka skattenivånsynes ligga klart under marginalkostnaderna. Övervägande skäl talar därförföratt beskattningen av bussarna bättre anpassas till kostnaderna. Beträffande förhållandet mellan marginalkostnader ochavgifter inom luftfartens och järnvägens områden framhåller föredraganden atten bättre anpassning av avgiftsstrukturen har skett resp. möjliggjorts genomåtgärder som har vidtagits . I vad gäller sjöfarten har - fortsätter föredraganden -någon egentlig anpassning av dess betalningsansvar till 1979 årstrafikpolitiska beslut inte skett. De förändringar som föreslås avdetta betalningsansvar, i en annan del av propositionen, innebär dock en sådananpassning som affärsmässiga inriktning renodlas. Isammanhanget erinrar vidare föredraganden om sitt förslag till förändring avsjöfartsverkets metod för beräkning och redovisning av kapitalkostnader.Tillsammans med de tidigare av beslutade motsvarande förändringarnaför SJ innebär förslaget att olikheterna mellan dessa verk och luftfartsverketi fråga om behandlingen av kapitalkostnaderna elimineras. Även efter ett genomförande av de föreslagna åtgärdernakvarstår dock -betonar föredraganden - en skillnad mellan och deövriga trafikverken, eftersom investeringarna i statsvägnätet intekapitaliseras. avses därför få i uppdrag att göra löpande ochöverslagsmässiga beräkningar av vägkapitalet och att redovisa detta på lämpligtsätt. Föredraganden ansluter sig till den uppfattning somredovisats av arbetsgruppen för investeringsplanering och som innebär attinvesteringar i transportanläggningar som det allmänna tillhandahåller(infrastrukturinvesteringar) bör samordnas på ett bättre sätt än förnärvarande. , , och avses därför fåi uppdrag att upprätta långsiktiga investeringsplaner. Planerna bör omfatta enfemårsperiod och revideras samt kompletteras med en översiktliglångtidsbedömning . För del innebär detta attsystemet med de tioåriga vägplanerna kan behållas. 1 * 1985/86. På grundval av trafikverkens planer kommer regeringen, medbörjan i 'pu 1985/86:12 budgetproposition, att kunna samtidigtredovisa sin syn på trafikpolitiken och den långsiktiga inriktningen avinvesteringsverksamheten inom trafikgrenarna. Redovisningen bör varaöversiktlig - betonar föredraganden - och bl.a. omfatta utvecklingen inomtransportområdet samt investeringarnas effekter på transporstandard m. m. Det är vidare angeläget - fortsätter föredraganden - attmetoder, organisation och innehåll i investeringsplaneringen utvecklas vidare.Sådana frågor som infrastrukturinvesteringars verkningar i olika avseenden,såsom hälso- och miljöeffekter och långsiktiga utvecklingseffekter m.m., börstuderas ytterligare. Eftersom hamnarna ligger utanför statens direktaansvarsområde bör dessa inte inordnas i systemet för investeringsplanering,trots att de utgör en betydelsefull del av infrastrukturen. Kommunernas ochandra hamnintressenters planer för hamnutbyggnader bör dock ingå som en del isjöfartsverkets långtidsbedömning. I fråga om länsstyrelsernas roll i den föreslagnaplaneringen - fortsätter föredraganden - är denna väl definierad när det gällerväginvesteringar. För övriga investeringar synes en aktiv insats frånlänsstyrelsernas och andra regionala vägintressenters sida underplaneringsskedet mer ändamålsenlig än en traditionell remissbehandling avinvesteringsplanerna. Enligt föredraganden bör det vidare ankomma påtransportrådet att bistå trafikverken med gemensamt planerings- ochprognosunderlag. Rådet bör också kunna biträda regeringen med att belysa hurinvesteringar i en transportgren får effekter på andra transportgrenar. Föredraganden berör slutligen frågan om finansieringen avluftfartsverkets, och investeringar i infrastrukturen.Utgångspunkten för dessa investeringar måste vara full kostnadstäckning ienlighet med de ekonomiska mål som gäller för trafikverken. I de sannolikt fåfall där det kan bli aktuellt att genomföra företagsekonomiskt icke fulltlönsamma investeringar bör emellertid förräntningskravet kunna reduceras.Nedsättningen av förräntningsplikten bör således kunna beslutas av regeringenfrån fall till fall. Kostnader och avgifter inom trafiksektorn Enligt utskottets mening utgör ifrågavarandeutredningsmaterial ett värdefullt underlag för det fortsatta genomförandet avriksdagens trafikpolitiska beslut. De behandlade frågorna är dock - som ocksåföredraganden framhåller - komplicerade och torde i många fall krävakompletterande studier samt ytterligare forskningsinsatser i samband medfortsatta översyner i syfte att främja det trafikpolitiska utvecklingsarbetet. I motion T229 (vpk) framhålls bl. a. vikten av anjärnvägstrafiken kan konkurrera på lika villkor med vägtrafiken. Härför fordrasenligt motionärerna att SJ i likhet med inte belastas med anspråk påatt förränta det i infrastrukturen nedlagda statskapitalet. Vidare föreligger-framhålls det i motionen - vissa brister i arbetsgruppens beräkningar avtrafikens miljöeffekter.Gruppen har sålunda inte beaktat samhällets kostnader för att /86; 12reducera verkningarna av trafikens bullerstörningar och de yrkesskador som deolika trafikmedlen förorsakar. Dessutom synes det s. k. humanvärdet vidkvantifieringen av olyckskostnåder vara otillräckligt och godtyckligt beräknat.Faktorer av det nämnda slaget måste värderas för att jämförande analyser avkostnadskrav hos skilda verksamheter skall bli rättvisande. Motionärerna framhåller också vikten av undersökningar omdet vägslitage som den tunga lastbilstrafiken förorsakar. Utan sådana kan maninte få en korrekt bild av den tunga lastbilstrafikéns marginalkostnader då detgäller ansvar för vägunderhållskostnader. I sammanhanget betonas vikten av enberäkning i vad mån den lätta personbilstrafiken subventionerar den tungavägtrafiken. Motionärerna yrkar att vad de sålunda anfört skall avriksdagen som dess mening ges regeringen till känna. Utskottet vill med anledning av denna mofion fill enbörjan erinra om beslut vid förra årets om nya riktlinjerför järnvägspolitiken (prop. 1984/85:114, , rskr. a. an staten tar ett ökat ansvar för SJ:s kostnader för infrastrukturen,dvs. bannätet och därtill knutna fasta anläggningar. Sålunda medgav riksdagenen avskrivning av hela det ingående statskapitalet i infrastrukturen, ca 1 270milj. 1985/86. Beslutet innebar vidare en uppdelning av SJ:s investeringari fasta anläggningar i en infrastrukturdel och en trafikföretagsdel. Syftethärmed var att ge SJ arbetsförutsättningar som så långt möjligt liknarvägtrafikens. Enligt beslutet skall av sådana fortsatta investeringari infrastrukturen som ingår i affärsbanenätet föras till statskapitalet medkrav på förräntning. Avkastningskravet är villkorligt, varför eventuellunderför-räntning inte belastar SJ:s resultat- eller balansräkning. Isammanhanget bör också erinras om de möjligheter till nedsatt förräntningspliktsom föreligger för sådana, ofta större och väl avgränsade investeringar som ärangelägna från samhällsekonomisk synpunkt men där den företagsekonomiska lönsamhetenär otillräcklig. Sålunda föreslår regeringen, i en annan del av propositionen,att för investeringar i dubbelspår på direktavskrivs, medanendast förs till statskapitalet med krav på förräntning. Vid behandlingen av propositionen om nya riktlinjer förjärnvägspolitiken avstyrkte utskottet ett yrkande i motion 1984/85:2885 (c) omatt investeringar i affärsbanenätets infrastruktur skall direktavskrivas , under hänvisning till att en sådan - generellt tillämplig - avskrivningsnivåinte skulle utgöra tillräckligt incitament för SJ att öka intäkterna och minskakostnaderna. Utskottet vidhåller denna inställning och avstyrker följaktligenmotion T229 (vpk), i nu berörd del, som innebär krav på en direktavskrivning avsamtliga investeringar i affärsbanenätet. Vad härefter gäller de av motionärerna berörda frågorna omgrunderna för beräkning av marginalkostnader samt fördelningen av kostnadernaför vägtrafiken mellan olika fordonsslag förutsätter utskottet att de - i denmån så ej redan har skett - övervägs inom ramen för det fortsatta utrednings-och forskningsarbete som föredraganden aviserar. vandesynes sålunda ej erforderligt, varför yrkandet härom, såvitt nu är i TU1985/86:12 fråga, avstyrks. Utskottet tar i detta betänkande inte ställning till de avföredraganden berörda frågorna om sjöfartens betalningsansvar samt om beräkningoch redovisning av kapitalkostnader utan återkommer till dessaspörsmål vid behandlingen av anslag till sjöfart. Vad föredraganden i övrigt anfört om kostnader ochavgifter inom trafiksektorn har inte givit utskottet anledning fill erinraneller särskilt uttalande. I motion T424 (m) framhålls att den statliga planeringenav trafikpolitiken bör reduceras. Trafikföretagen bör på frivillig grund kommafram till lämpliga former för samverkan och på företagsekonomiska grundersamordna sin trafik. Motionärerna säger sig därför avvisa den av föredragandenaviserade investeringsplaneringen inom transportsektorn. Utskottet har inte frångått sin - i samband medriksdagens trafikpolitiska beslut - uttalade uppfattning om behovet avlångsiktiga och tidsmässigt samordnade investeringsplaner för samtligatrafikgrenar som underlag för de sektorsövergripande avvägningar som måstegöras av statsmakterna. Enligt propositionen gäller följande tidsplan för denförsta, samordnade planeringsomgången: samtlångtidsbedömning redovisas fill regeringen aug. flerårsplaner och fördelningsplan nov.-dec. Regeringens bedömning av resursfördelningen Tidsplanen bör sålunda kunna göra det möjligt förregeringen att utvärdera verkens förslag till investeringsplaner i samband medbudgetarbetet och att redovisa sin bedömning för i 1988års budgetproposition. Utskottet konstaterar för sin del med fillfredställelseatt så avses ske samt att regeringen i samband därmed ämnar redovisa sin syn påtrafikpolitiken och den långsiktiga inriktningen av investeringsverksamheteninom trafikgrenarna. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion T424 (m) i nu TU1985/86:12 berörd del. Imotion T229 (vpk) framhålls att det finns goda skäl att eftersträva en långsiktiginvesteringsplanering inom trafikområdet. Planeringen måste vara långsiktig ochvila på samhällsekonomisk grund. Den bör vidare styras av ekologiska,miljöpolitiska och energipolitiska hänsyn. Mofionärernasäger sig också avstyrka förslaget att transportrådet skall fungera som någotslags övermyndighet i fråga om den långsiktiga investeringsplaneringen. Det ärhär fråga om - fortsätter motionärerna - en viktig politisk verksamhet, sommåste skötas inom . Utskottetvill med anledning av det sagda till en början erinra om att målet årstrafikpolitiska beslut är att ge invånare och näringsliv en tillfredställandetransportförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnader. Godtransportförsörjning är en förutsättning för en balanserad befolknings- ochnäringslivsutveckling i skilda delar av landet. Trafikpolifiken skall därförutformas i syfte att medverka till att målen för näringspolitiken,energipolitiken, miljöpolifiken, sysselsättriingspolitiken och regionalpolitikenkan uppnås. De målsättningar som sålunda gäller för trafikpolitiken ~ ochdärmed för investeringar och investeringsplanering inom transportsektorn -synes utskottet ägnade att tillgodose motionärernas önskemål. Metoder,organisation och innehåll i investeringsplaneringen bör dock - som ocksåföredraganden framhåller - utvecklas vidare. Exempelvis bör vägverketsplaneringsmodell utvecklas så att den kan tillämpas inom samtliga trafikverk.Det synes också angeläget att sådana frågor som rör infrastrukturinvesteringarseffekter i olika avseenden, såsom hälso- och miljöeffekter och långsiktigautvecklingseffekter m.m., studeras ytterhgare inom ramen för ett fortsattforsknings- och utvecklingsarbete på ifrågavarande område. Utskottethar vidare för sin del ingen erinran mot att transportrådet tilldelas deuppgifter inom investeringsplaneringen som föredraganden aviserar. Dessainnebär att rådet dels bbtår trafikverken med gemensamt planerings- ochprognosunderlag, dels biträder regeringen med att belysa hur investeringarna ien transportgren får effekter på andra transportgrenar. Det kan sålunda intebli fråga om att rådet får någon annan roll i investeringsplaneringen än enrent rådgivande. Medhänvisning till det anförda finner utskottet något tillkännagivandeej erforderligt med anledning av motion T229 (vpk), såvitt nu är i fråga,varför yrkandet härom avstyrks. Motionsledesväckta frågor om omorganisation och om avveckling av transportrådet återkommerutskottet till vid behandlingen av anslag till rådet. Vadföredraganden i övrigt anfört om investeringsplanering inom trän- .sportsektorn har inte givit utskottet anledning fill erinran eller särskiltuttalande. 1. beträffandekostnader och avgifter inom trafiksektorn att medgodkännande av vad utskottet härom anfört avslär motion 1985/86;T229 (vpk) idenna del, 2. beträffandeinvesteringsplanering inom transportsektorn att med godkännande av vad utskottet härom anfört a. avslår motion1985/86:T424 (m) yrkande 1, b. avslår motion1985/86;T229 (vpk) i denna del. den 27februari 1986 På trafikutskottets vägnar Närvarande;(), (), (), (),(), Per Stenmarck (m), (), (), (), (), (vpk), IngridAndersson (s), (), () och (). Kostnader och avgifter inom trafiksektorn (mom. 1) (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjar med "Utskottetvill" och på s. 6 slutar med "i fråga, avstyrks" bort ersättasmed text av följande lydelse; Utskottetdelar motionärernas uppfattning om önskvärdheten av att järnvägstrafiken kankonkurrera med vägtrafiken på lika villkor. Investeringar i SJ:s infrastrukturbör därför direktavskrivas så att SJ - i likhet med - ej belastas medanspråk på att kunna förränta det i infrastrukturen nedlagda statskapitalet. mening bör vidare regeringen låta genomföra sådana kompletterandeberäkningar i fråga om vägtrafikens miljöeffekter m. m. som motionärernaaktualiserar. En beräkning av i vilken mån den lätta personbilstrafikensubventionerar den tunga vägtrafiken synes också angelägen. Avdet anförda följer att syftet med mofionen, såvitt nu är i fråga, torde fåanses i huvudsak tillgodosett. Vad utskottet nu haranfört bör av ges regeringen fill känna. dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse: 1. beträffande kostnader och avgifter inom trafiksektorn attriksdagen med anledning av propositionen i denna del och motion 1985/86:T229(vpk) i motsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottethärom anfört. Investeringsplaneringinom transportsektorn (mom. 2) TU1985/86:12 och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "härom avstyrks" bortersättas med text av följande lydelse: Utskottetvill------ lika med utskottet-- ifrågavarande område. Utskottet är dock inte nu berett att uttala sig för atttransporträdet tilldelas ytterligare uppgifter på ifrågavarande område. Vad utskottet sålunda anfört synes i väsentlig deltillgodose syftet med motion T229 (vpk), såvitt nu är i fråga. dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande investeringsplanering inom transportsektornatt med anledning av propositionen i denna del och motion1985/86:T229 (vpk) i motsvarande del samt med avslag på motion 1985/86:T424 (m)yrkande 1 godkänner vad utskottet härom anfört. Investeringsplanering inom transportsektorn (mom. 2) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "härom avstyrks" bortersättas med text av följande lydelse: Ifrågavarande investeringsplanering har enligt utskottetsmening stor politisk betydelse långt utöver själva transportsektorn. De strategiska utvecklingseffekterna av en viss inriktning och samordning av infrastruktu- rella satsningar på transport- och trafikområdet kan verka styrande/rikt- = ningsgivandepå regional utveckling, näringslivsutveckling m.m. Investeringspolitiken på transportområdet måste enligtutskottets mening styras av miljö- och energipolitiska hänsyn baserade påregional- och fördelningspolitiska överväganden. Målsättningen måste vara enutvecklingsplanering som gynnar landet, inte en passiv anpassningsplanering. roll i investeringsplaneringen är enligtpropositionen och i formell mening rent rådgivande. Det kan emellertid inteuteslutas att rådet i praktiken får en alltför dominerande roll och därmedkommer att inta den ställning av övermyndighet som motionärerna befarar.Utskottet delar därför motionärernas uppfattning att den långsiktigainvesteringsplaneringen och dess samordning inom trafiksektorn är uppgiftersom ej bör tilldelas transportrådet utan omhänderhas inomkommunikafionsdepartementet. Genom vad utskottet sålunda anfört torde syftetmed motion T229 (vpk), i här berörd del, få anses i huvudsak tillgodosett. nu har anfört bör av ges regeringen fill känna. dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande investeringsplanering inom transportsektornatt med anledning av propositionen i denna del och motion1985/86:T229 (vpk) i motsvarande del samt med avslag på motion 1985/86:T424 (m)yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört.