bet · G901SoU18 · 1985-12-31 00:00:00 — attriksdagen avslår motion 1985/86:So411 yrkande 3 och motion 1985/86:So428yrkande 2, 13. beträffande/oriA:m'Hg omkvicksilverförgiftning att avslår motion 1985/86:So428 yrkande 1, 14. beträffande åtgärder mot allergi attriksdagen avslår motion 1985/86:So244, 15. beträffande/orin/«gkrittg barnlöshetens orsaker attriksdagen avslår motion 1985/86:So418 och motion 1985/86:So422 yrkande 2, 16. beträffande psykosocialt stöd vidbarnlöshetsutredningar att avslår motion 1985/86:So422 yrkande 1, n.beträffande kvinnoforskning SoU 1985/86:18 attriksdagen avslår motion 1985/86:So435 yrkande 2, 18. beträffandeutbildning i medicinsk etik attriksdagen avslår motion 1985/86:So457 yrkande 1, 19. beträffande sekretessen kring deforskningsetiska kommittéertias verksamhet attriksdagen avslår motion 1985/86:So457 yrkande 2, attriksdagen till Forsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet /87 anvisar ett reservationsanslag av . Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt A 4(s. 21) samt hemställer att för /87 till Extra utgifteranvisar ett reservationsanslag av . Närvarande: (), (), GöteJonsson (m), (), (), (), GunnarStröm (s), (), (), (),Iriga (vpk), (), (), () och (). A 3 Forsknings-och utvecklingsarbete samtförsöksverksamhet Inriktningen av arbetet för att begränsa antaletsocialbidragstagare (mom. 2 i hemställan) av () och () som anser: dels att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 7 sombörjar med "I SCB :s" och slutar med "av " bort haföljande lydelse: Enligt utskottets uppfattning bör analysen av det ökadeantalet socialbi dragstagare ha den breda inriktning som begärts i motion So217 (c). Analysen bör således även omfatta en analys av arbetsmarknads- och regionalpolitiken, familjepolitiken och skattesystemet. Det är vidare viktigt att analysera sådana regionala variationer som inte kan förklaras av arbetsmarknadsskäl. Utskottet tillstyrker alltså motionen. dels attutskottet under mom. 2 bort hemställa SoU 1985/86:18 2. beträffande inriktningen av arbetet för att begränsaantalet socialbidragstagare attriksdagen med bifall till motion 1985/86:So217 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, En riksnorm för socialbidragen (mom. 4 i hemställan) av (vpk) som anser: dels att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 8 som börjarmed "En motion om" och slutar med "So247 (vpk)" bort haföljande lydelse: Socialbidragens utveckling visar på brister som ärgenerella i samhället. De skillnader som finns i olika kommuner i fråga omsocialbidragens storlek måste bort, och en riksnorm för socialbidragen bordeinföras för att få mer rättvisa socialbidrag. På måste samhälletskaffa sig en beredskap för de olika perspektiv som samhällsutvecklingen kanföra med sig. Frågan om en allmän ekonomisk grundtrygghet är därvid en viktiggrundsten. Stora delar av behovet av socialbidrag bottnar iarbetslöshet eller otillräckliga inkomster. Det allmänna kan inte frånhända sigansvaret för de drabbade gruppernas livsuppehälle, och medel för detta måsteanvisas i någon form under alla förhållanden. I rådande läge är det rimligt attstaten tar på sig ett större ansvar för människors trygghet. Så kan ske genominförande av SOFT eller i form av ett riktat statligt stöd till kommunerna förderas socialbidragskostnader. Det är de fattigaste kommunerna som har destörsta utgifterna för socialbidragen. I avvaktan på en utredning om formerna för etttotalövergripande ekonomiskt och socialt grundtrygghetssystem bör skyndsamtutarbetas en riksnorm för mer rättvisa socialbidrag. Detta bör ges regeringentill känna. Motion So247 (vpk) tillstyrks alltså. dels att utskottet under mom. 4 bort hemställa 4. beträffande en riksnorm för socialbidragen attriksdagen med bifall till motion 1985/86:So247 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Inriktningen av välfärdspolitiken (mom. 5 i hemställan) av , och (alla m) som anser: dels att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 9 sombörjar med "Enligt motionen" och slutar med "(yrkande 1)" bortha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning omvälfärdspolitikens inrikt ning. Att garantera social och ekonomisk grundtrygghet för alla är en av välfärdssamhällets viktigaste funktioner. Det förutsätter offentliga insatser, en fungerande statlig öch service och - inte minst - sunda offentliga finanser. Men i denna funktion ligger också att se till attmänniskor normalt inte skall behöva vända sig till det allmänna för att få sina anspråk 2? tillgodosedda.De offentliga insatserna skall förstärka den trygghet männis- SoU1985/86:18 kor självaoch tillsammans kan skapa, men inte försvåra och ersätta den. Inom ramenför välfärdspolitiken måste samhället formas med många sociala skyddsnätsom kompletterar de grundläggande offentliga insatserna: o Ettrimligt skattetryck som gör det möjligt att leva på sin lön ger den trygghet det innebär för familjen att vara ekonomisktsjälvständig. o Enskilt sparande och enskilt ägda bostäder ger familjer enbuffert att möta påfrestningar och oförutsedda utgifter. o Privatapensionsförsäkringar och andra enskilda försäkringar ger den som så vill enchans att förstärka sin trygghet genom att avstå frän o Sammanhållningen inom familj och släkthar en oersättlig uppgift att skapa mänskliga band, kärlek och trygghet. o En högkvalitet i utbildningen ger nästa generation bättre möjligheter till meningsfulla arbeten samt att förutse och klara problem. oMänniskors vana att ta ansvar, liksom en själslig styrka utvecklad genom moral, normer och religion ger en säkerhet i livets olikaskeden. o Frivilligt socialt arbete och ideella initiativ kompletterar ochtillför nya erfarenhetertill det offentliga skyddsnätet. Det bidrar till att hålla det personligaansvarets och den medmänskUga solidaritetens ideologi levande. Ytterst är denvarje välfärdssamhälles grund. o , föreningsliv,bygdegemenskapen och kamratkretsen är andraskyddsnät med viktiga sociala uppgifter, som bidrar till att skapa Betydelsen av dessa olika sociala skyddsnät varierarmellan olika individer. Det som är det viktigaste för den enestrygghetsbegrepp, kan vara oviktigt för den andres. Därför är en socialpolitiskmångfald, med en politik som är inriktad på att alla skyddsnät är viktiga ochskall hållas levande, trygghetens bästa garanti. Tron på totallösningar har kännetecknat välfärdspolitikenunder hela det senaste halvseklet. Politiken har styrts av den ständiga jaktenpå den stora reformen - den totala och allomfattande förändringen som sagtskunna lösa de flesta problem, som ett nytt område ställs underpolitikernas kontroll. Den ideologiska ambitionen har varit att finna deenhetliga och storskaliga lösningarna, som medger få undantag. Barnomsorgenskall vara densamma för alla, Alla skolor skall vara likadana. Enskildainitiativ - som stör likformigheten - har bekämpats inom framför alltutbildning, sjukvård, äldreomsorg och barnomsorg. Ett annat kännetecken är materialismen. Välfärdspolitikenhar varit alltför materialistisk till sin inställning. Därmed förträngs devärden som inte låter sig mätas i pengar, men som likväl är omistliga ivälfärdssamhället. Av den materialistiska inställningen till familjepolitikenoch välfärden följer den nedmontering av grundläggande normer och etiska värdensom alltför mycket präglat politiken: den kravlösa skolan, den bristande respektenför betydelsen av en levande förankring i historien - genom goda historiekunskaperhos de unga, men också genom värnandet av historiska miljöeroch kulturvärden och det personliga ansvaret, som alltför ofta ersatts 28 Dagens välfärdspolitik har alltför mycket sattlikhetstecken mellan välfärd SoU 1985/86:18 och offentliga utgifter. Deenda sociala insatserna värda namnet fär inte bära vara de som finansieras medskattemedel och som beslutats av riksdag och kommunfullmäktige. Den politiken har råkat i kris. Det illustreras idet enkla men fundamentala faktum att den offentliga sektorn är långt större änvad vi kan betala med värt lands produktion. Trots detta finns det stora och växande brister i detoffentliga trygghetsnätet. Från skolan, socialvården, sjukvården, äldreomsorgen ochkriminalvården kommer rapporter om hur det offentliga får allt svårare attklara sina uppgifter. I tron att staten och kommunernas insatser är all välfärdsursprung och garant har andra trygghetsnät rustats ned. Följden är att välfärdeni dag hotas av en dubbel nedrustning. Det offentliga trygghetssystemet får alltsvårare att klara sina åtaganden utan att pruta på kvaliteten. harfamiljernas ekonomiska oberoende, enskilda initiativ inom vård, utbildning ochomsorg, och alla de andra trygghetsnät som skulle kunna minska trycket på detoffentliga försvagats. Krisen visar sig emellertid också i att en stor del avvälfärdens brister inte kan lösas med de konventionella instrumenten. Problemmed ensamhet, maktlöshet, alienation och rotlöshet kan varken lagstiftas,beskattas eller subventioneras bort. Inför problem som inte kan härledas tillför få tjänster och små resurser står den traditionella politiken maktlös. En välfärdsstat som urholkar den moral, etik och medmänskligagemenskap som den vilar på kommer att övergå till en mekanisk överföring avpengar, övervakade av allt strängare kontroller och regleringar. I sinförlängning kommer en sådan politik att skapa mer ofärd än välfärd. Det finnsuppenbara tendenser i den riktningen. Utskottet anser att välfärdspolitiken skall utgå ifråntilltron på att enskilda medborgare har både förmåga och vilja att ta ansvar.Myndigheter och sociala institutioner kan inte befria människorna från ansvarför det som händer våra grannar, anhöriga eller medmänniskor. Den förutsätter ett moraliskt handlande från myndighetergentemot medborgare. Myndigheterna måste respektera människans integritet ochprivatliv. Politiker måste respektera måniskors egendom och rättigheter -ävenom det försvårar deras egna planer. Vårt lands välfärd har skapats av enskilda familjers - iden vidare mening som omfattar flera generationer - arbete och uppoffringar.Familjer som fungerar dåligt kan aldrig ersättas av det offentligatrygghetsnätet. Man kan med visst fog hävda att familjerna är den viktigastevälfärdsfaktorn, till och med när det handlar om fördelningspolitik. Det gällersåväl den rent materiella omfördelningen mellan individer och generationer somöverföringen av humankapital mellan generationerna. Den nya fattigdomen låser fast allt fler familjer ibidragsberoendet. Bakom kravet på att människor i vanliga inkomstlägen skall kunna leva på sin lön när skatten är betald, finns en rad samhällsekonomiska argument. Rundgång är ineffektivt. Höga marginalskatter hämmar produktivt och ärligt arbete och 29 försvagarden ekonomiska tillväxten. Lägre skatt på lönen är ur alla SoU 1985/86:18synvinklar samhällsekonomiskt bättre än högre skatt och högre bidrag. På samma sätt kan kraven på valfrihet i barnomsorg,utbildning, äldreomsorg, tandvård och sjukvård motiveras med att det ärreformer som skapar bättre service till l-ägre kostnader. Varje insats som kan stärka familjerna - ekonomiskt ellerpå annat sätt -ökar välfärden. Och varje insats som försvagar dem genom attminska deras ekonomiska självständighet, försvåra deras möjligheter att sparaoch äga, eller som sätter sig över deras åsikter om barnens fostran ochutbildning, försvagar vår välfärd. I de växande socialhjälpsköerna trängs nu allt flervanliga familjer, vars enda problem är att pengarna inte räcker - när skattenär betald. Det blir relativt sett mindre tid och pengar över till dem som harverkliga sociala problem. På akutmottagningen trängs de svåra fallen med människorsom hellre skulle få ett recept, en omplåstring eller helt enkelt ett råd av enpraktiker som kom hem till dem. Statens sociala nät har vuxit, men det harvuxit på andra näts bekostnad. Statens förpliktelser har blivit sä många ochstora att de viktigaste uppgifterna försvinner i mängden. Det är därför viktigare än någonsin att bevara ochförstärka mångfalden av sociala nät. Det krävs sociala reformer även utanförden traditionella socialpolitiken. Dit hör skattereformer som ger fler möjlighet att leva påsin lön, spara och bygga upp en egen buffert för påfrestningar. Reformer som ger fler möjlighet att äga sitt hem. Reformersom främjar en kunskapsskola, normer och fostran och kvalitet i utbildningen.Dit hör också reformer som främjar enskilda initiativ inom vård, utbildning ochomsorg. Sammanfattningsvis bör välfärden vara mycket mer änekonomiskt välstånd och offentliga utgifter. Vad utskottet här uttalat ominriktningen av välfärdspolitiken bör , med bifall till motion So206yrkande 1, som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 5 bort hemställa 5. beträffande inriktningen av välfärdspolitiken attriksdagen med bifall till motion 1985/86:So206 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Ett handlingsprogram för barn i storstadsmiljö (mom. 7i hemställan) av () och () som anser: dels att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 11 som börjarmed "Utskottet delar" och slutar med "avstyrks därför" bortha följande lydelse: Även utskottet anser att det är viktigt att beakta despeciella problem som storstadsmiljön kan medföra för barn och ungdomar. Såsom framhålls i motion So251 (c) krävs åtgärder såväl på övergripande plan som på detaljområden för att förbättra barns och ungdomars situation i samhället. som är ett organ med pariamentariskt inslag, har till uppgift att handlägga frågor rörande bl. a. barns miljö i vid bemärkelse. delarmotionärernas uppfattning att regeringen bör lata barnmiljörådet SoU1985/86:18 utarbeta ett samlat och övergripande handlingsprogram för attförbättra barns och ungdomars villkor. Motionen tillstyrks alltså. dels att utskottet under mom. 7 bort hemställa 7. beträffande ett handlingsprogram för barn istorstadsmiljö att med bifall till motion 1985/86:So251 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Forskning om ofarliga dentalmaterial (mom. 12 ihemställan) av (vpk) som anser: dels att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 17 sombörjar med "" och slutar med "alltsåavstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att forskningenför att få fram nya ofarliga dentalmaterial måste intensifieras. Deforskningsarbeten med denna inriktning som bedrivs på olika håll måste stödjasav samhället. Vad utskottet här uttalat bör som sin mening geregeringen till känna. dels att utskottet under mom. 12 bort hemställa 12.beträffande/ow/c/wg om ofarliga dentalmaterial att med bifall tillmotion 1985/86:So411 yrkande 3 och med anledning av motion 1985/86:So428yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Innehållsförteckning SoU 1985/86:18 A 1.Socialdepartementet................................................ 1 A 2.Utredningar m.m....................................................... ....... 1 A 3.Forsknings-och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet.... 1 Motioner ........................................................................ ....... 2 Utskottet ....................................................................... ....... 4 Socialbidragensutveckling m. m...................................... ....... 4 Barnsvillkor .................................................................. ....... 9 Forskningom tandersättningsmaterial m. m................... ..... 16 Inriktningen avarbetet för att begränsa antalet socialbidragstagare (mom. 2 i hemställan) avc 26 En riksnorm försocialbidragen (mom. 4 i hemställan) av vpk ... 27 Inriktningenavvälfärdspolitiken (mom. 5 i hemställan) avm ... 27 Ett handlingsprogram för barn i storstadsmiljö (mom. 7 i hemställan ) av c 30 Forskning omofarliga dentalmaterial (mom. 12 i hemställan) av vpk ................................................................................. ...... 31 gotab 1986 10781 32