bet · G901BoU13 · 1985-12-31 00:00:00 — Av tabellen framgår dock att avgången av lägenheter i samband medmoderniseringen har minskat kraftigt . Detta beror delvis påatt ombyggnadsverksamheten i allt högre grad har kommit att omfatta redanmoderna hus med en relativt hög andel stora lägenheter. Dessutom har det blivitvanligare att smålägenheter inte slås samman till större lägenheter utan fårfinnas kvar även efter en modernisering. Till följd av den minskade nyproduktionen avbostadslägenheter och framför allt den minskade andelen småhus har fördelningenmellan olika typer av byggherrar resp. upplåtelseformer förändrats kraftigtunder senare år. I tabell 3 nedan redovisas dessa förhållanden för lägenheter ide hus som färdigställts . Tabell 3: Fördelning mellan olikabyggherrar och upplåtelseformer i hus som färdigställts under perioden1978-85 Av delägenheter i småhus som var inflyttningsklara upplåts BoU1985/86:13 med bostadsrätt, med hyresrätt och övriga med äganderätt.För flerbostadshusen var fördelningen mellan upplätelseformerna den att avde nya lägenheterna var bostadsrätter och övriga hyreslägenheter. Andelen nyproducerade lägenheter som upplåtits medbostadsrätt har ökat . Denna utveckling gäller både för småhusoch flerbostadshus. Dessa tendenser avspeglas också i förändringen avfördelningen mellan olika typer av byggherrar. Andelen lägenheter medkooperativ byggherre har ökat som andelen lägenheter med privatbyggherre har minskat. Främsta förklaringen till den kraftigt minskade andelenprivata byggherrar är emellertid nedgången i småhusproduktionen. Av de lägenheteri flerbostadshus som var klara hade producerats med privatbyggherre. Motsvarande andel i småhusproduktionen var . Den genomsnittliga lägenhetsstorleken i nyproduktionen harminskat . Jämfört med är dagens nyproducerade lägenhet igenomsnitt ett rum mindre. Även denna utveckling beror till stor del på denförändrade fördelningen mellan flerbostadshus och småhus. Den genomsnittligalägenhetsytan mätt i kvadratmeter har emellertid minskat något under senare årbåde i flerbostadshuset och småhuset. Tabell 4: Procentuell fördelningmellan olika lägenhetsstorlekar i lägenheter som färdigställts samt ibostadsbeståndet som helhet 1980 Fördelning mellan lägenhetstyper ( uppgick de totala investeringarna i ny- ochombyggnad av bostäder till . I tabell 5 redovisasinvesteringarna i bostadssektorn omräknade till 1980års priser. 1 sammanhanget redovisas dessutom underhållskostnaderna förbostadsbeståndet resp. år. Av tabellen framgår att nedgången i nyproduktionen avbostäder inte motsvaras av en lika stor minskning av de reala investeringarna (dvs.investeringarna mätta i fast penningvärde) i permanentbebyggelse. Detta berorpå att den minskade nyproduktionen har motverkats av en ökandeombyggnadsverksamhet. Om hänsyn tas till såväl ny- och ombyggnad som underhållhar dessa totala investeringar i bostadssektorn varit relativt stabila . De ligger, 12 räknat ifast penningvärde, fortfarande på ungefär samma nivå som under rekordåren ibörjan av . Den ökande ombyggnads- och underhållsverksamheten harsåledes kompenserat den kraftiga nedgången av investeringarna inyproduktionen. Tabell 5: Investeringar ochunderhåll i permanenta bostäder priser BoU 1985/86:13 inkl. energi-sparverksamhet milj. kr. investeringar milj. kr. var kostnadsökningen, mätt i produktionskostnadper m~ lägenhetsyta, för flerbostadshus i exploateringsområden och gruppbyggdasmåhus en av de lägsta . Preliminära uppgiftertyder på att kostnadsökningen ligger på en relativt låg nivå även . Faktorprisindex, som mäter priser på deproduktionsfaktorer som sätts in i byggnadsverksamheten, ökade förflerbostadshus mindre än . stegfaktorprisindex för flerbostadshus . Av de kostnadsslag som ingår ifaktorprisindex hade förändringen av byggherrekostnaderna störst inverkan påtotalindex. Byggherrekostnaderna ökade med 9,. 1 tabell 6 redovisas kostnadsutvecklingen förflerbostadshus inom exploateringsområden och gruppbyggda småhus under desenaste åren. En jämförelse av de genomsnittliga kostnaderna resp. år försvårasemellertid av de förändringar som kontinuerligt sker i produktionsnivån mellanolika regioner, lägenheter av olika storlek osv. Sådana förändringar kanpåverka den genomsnittliga kostnadsutvecklingen utan att kostnaden för ettbestämt objekt förändras på samma sätt. /-l_ pci- t)fi-if''i«t'*~- Tabell 6: Kostnadsutvecklingen förflerbostadshus inom exploateringsområden och BoU 1985/86:13 gruppbyggdasmåhus samt förhållandet mellan produktionskostnad (Pk) ochpantvärde (Pv) lig Pk kr/m= lig Pk kr/m= KäiiscB n-t loh.s kk Lk Hyresutvecklingen belyses av nedanståendeuppgifter avseende genomsnittliga hyror för bostäder i SABO-företagen. Tabell 7; Kallhyra, avgifter förvärme och varmvatten samt varmhyra för bostäder i SABO-företagen (kr./m=) Preliminära uppgifter - Prognos Källa: () 1 prognosen 1986 har hänsyn tagits till denextra upptrappningen av garanterade räntan som föreslås i budgetpropositionen.SABO:s prognos bygger på att ränteupptrappningen innebär en hyreshöjning på ca7 kr./m från . Hyresutvecklingen omräknad penningvärderedovisas i tabell 8. Som framgår av tabellen har den genomsnittliga hyran(inkl. värme) räknad i fast penningvärde minskat något . Tabell 8: Kallhyra, avgifter förvärme och varmvatten samt varmhyra för bostäder i SABÖ-företagen åren 1978-85omräknat till penningvärde (kr./m=) År Kallhyra Avgifter för värme .Varmhyra bostäder och varmvatten bostäder 52 281 56 285 62 301 59 299 56 292 ' Preliminära uppgifter Källa: I tabell 9redovisas de senaste åtta årens procentuella hyreshöjningar BoU 1985/86:13uppdelat på kallhyra, bränsleavgifter och total varmhyra. Uppgifternainkluderar hyrorna i de nytillkomna lägenheterna resp. år. Hyreshöjningarna idet befintliga beståndet har varit något lägre. Tabell 9: De procentuellahyresförändringarna inom SABO-företagen med fördelning på kallhyra,bränsleavgifter och total varmhyra. (Årsmedelhyra inkl. årets nyproduktion.) Bränslekostnadernas betydelse för hyresutvecklingen harminskat markant . Mellan bedömsbränsleavgifterna inte behöva höjas alls. I stället har de ökadekapitalkostnaderna haft stor betydelse för hyresutvecklingen. Den aviserademinskningen av räntebidragen kommer också att innebära ökade kapitalkostnaderunder . Antalet outhyrda lägenheter fortsätter att minska. Mellanmättillfällena och 1985 minskade antalet lägenheter lediga tilluthyrning med . finns av de ledigalägenheterna inom allmännyttans bostadsbestånd. Tabell 10:Antal lägenheter lediga till uthyrning Den minskning av antalet outhyrda lägenheter som kundekonstateras har också fortsatt . Minskningengäller både storstadsregionerna och övriga landet. För allmännyttiga bostadsföretag anslutna till var,som framgår av tabellen nedan, andelen outhyrda lägenheter förStorstockholm , . Storma]mö och för landet iövrigt . För och del innebär detta en halveringav antalet outhyrda lägenheter . Tabell 11: Antalet outhyrdalägenheter inom SABO-företagen åren BoU 1985/86'13 1983-85 Antal outhyrda lägenheter per Absolut Procent Absolut Procent Absolut Procent 4 Utskottet 4.1 Inledning Bostadssektorn har genomgåttbetydande förändringar. Förutsättningarna för bostadsförsörjningen är därmed iväsentliga delar annorlunda . Det finns omkring 3,8 miljoner lägenheter av tillövervägande delen god kvalitet. har sålunda utrymmesstandardenförbättrats avsevärt. Andelen omoderna och halvmoderna lägenheter har underdetta årtionde minskat kraftigt liksom andelen trångbodda hushåll. Somframhålls i budgetpropositionen (bil. 13 s. 7) har detta inneburit attmöjligheterna att få en god bostad som tillgodoser rimliga krav numera intebegränsas av någon allmän bostadsbrist - detta även om man i vissa regioner ochkommuner kan notera ökade svårigheter att få en bostad. Den ovan redovisade utvecklingen har lett till attnyproduktionen av bostäder minskar och till betydande del ersätts avombyggnads- och underhållsverksamhet i det befintliga beståndet. Bostadsbehovettillgodoses härigenom i mindre grad än tidigare genom nyproduktion, vilketbetyder att det i ökande utsträckning måste tillgodoses inom det befintligabostadsbeståndet. En följd härav är att åtgärder för att bevara och förbättrade befintliga bostäderna har fått en ökad aktualitet och betydelse. Det avriksdagen beslutade bostadsförbättringsprogrammet (prop. 1983/ 84:40bil. 9, BoU 11) är ett av uttrycken härför. Programmet utvärderas förnärvarande och enligt vad som anges i budgetpropositionen (bil. 13 s. 9) kommeren samlad redovisning av utvärderingen att föreläggas under hösten1986. Samhällets stöd till bostadssektorn i form avbostadsbidrag, räntebidrag och skattesubventioner till egnahemsägare uppvisaren betydande ökning . harsålunda stödet mer än fördubblats från till drygt31 miljarder kronor . kan erinras om att staten under åren1983 och 1984 erhållit vissa inkomster i form av hyreshusavgift och sedan år1985 i form av statlig fastighetsskatt. 1 budgetpropositionen (bil. 13 s. 8) anges attbostadssektorns belastning på statsbudgeten i nuvarande statsfinansiella läge alltjämt är för hög. En ytterligare begränsning av belastningen på statsbudgeten anges därför som 16 önskvärd.1 detta sammanhang framhålls beslut BoU 1985/86:13(prop. 1985/86:63, BoU 10) om ändrade grunder för att bestämma den statligabostadslåneräntan - ett beslut som innebär att statens ränteintäkter ökar. Mot bakgrund bl. a. av de ändrade bostadspolitiskaförutsättningarna beslöt regeringen att tillkalla en särskildkommitté-bostadskommittén - med uppgift att göra en översyn av bostadspolitiken.Bostadskommittén har avslutat sitt arbete och avgivit sitt betänkande(SOU 1986:4-6) slutbetänkande. Bostadskommitténföreslår i sitt slutbetänkande bl. - ett system medräntelån införs - flerbarnshushållfår ett stöd för att köpa begagnade småhus - allmännyttigaföretag får ett visst stöd för att förvärva egnahem samt centralt belägnabostadshus - det framtidabostadsbidragssystemet förenklas - villabeskattningenbehålls i stort sett oförändrad, men att schablonintäkten försiktigt anpassastill prisutvecklingen - garantibeskattningenslopas och att fastighetsskatten i stället höjs med en procentenhet försmåhusen. Betänkandet innefattar dessutom förslag för att ökabostadsförmedlingarnas tillgång till lediga lägenheter och för att möjliggöraen försöksverksamhet med kooperativ förvaltning av hyreshus. Enligt vad utskottet erfarit kommer bostadskommitténsbetänkande att efter sedvanligt remissförfarande bilda underlag för enproposition till . 4.2 Bostadsbyggandets omfattning och inriktning m. m. Frågan om bostadsbyggandets omfattning tas upp i motionBo216 (vpk) yrkande 2 såvitt nu är i fråga. 1 motionen anförs sålunda attbostadsbyggandet måste öka i förhållande till nuvarande omfattning. Enligtmotionärerna bör målet vara en nybyggnad om minst 50 000 lägenheter ochen ombyggnad om minst 25 000 lägenheter . Enligt bostadsutskottets mening torde inte fastställandetav ett antalsmäs-sigt preciserat mål i sig tjäna något praktiskt syfte för attnå ett önskat byggande. Motion Bo2l6 (vpk) yrkande 2 såvitt nu är i frågaavstyrks på denna grund. Bostadsbyggandet begränsas inte av några ramar.Tillräckliga skäl saknas således att lägga fast några mål enligt motionensförslag. Frågan om bostadsbyggandets fördelning på olikaupplåtelseformer m. m. tas upp i tre motioner. 1 motion Bo207 (vpk) lämnas förslag till åtgärder för attmotverka segregationen i storstadsområdena. Enligt motionärerna har de allt högre hyrorna och de ökade priserna på bostadsrätter och villor medfört att endast de som har pengar kan skaffa sig bra bostäder i attraktiva lägen. För att motverka denna utveckling föreslås i motionens yrkande 1 att omvandlingen av hyresrätter till bostadsrätter/insatslägenheter skall stoppas och att nypro duktionen av bostadsrätter i storstadsområdena skall begränsas. yrkande 2föreslås vidare att kommuner med dominans av egenägda småhus BoU 1985/86:13bör prioritera byggandet av bostäder upplåtna med hyresrätt. Avslutningsvisföreslås i motionens yrkande 3 att initiativ skall tas till en starkareregional styrning av bostadsbyggandet på bristorter och i storstadsområden. 1 motion Bo227 (fp) yrkande 1 begärs ett riksdagenstillkännagivande av vad som i motionen anförts om ökade möjligheter att bo ibostadsrätt. De av motionärerna förordade åtgärderna avser bl. a. möjligheternatill ombildning till bostadsrätt, vissa skattefrågor samt belåning avbostadsrätter. Med utgångspunkt i ungdomens bostadssituation förordas imotion Bo231 (m) yrkande 1 att bostadsrätter skall ges en större plats i detbostadspolitiska programmet. Enligt motionärerna är en ökad andel bostadsrätterav särskilt intresse eftersom det är en boendeform som passar många ungdomar. Efterfrågan på lägenheter som upplåts med bostadsrätt harökat . Många människor uppskattar den förening av enskilt ägandeoch gemensamt ansvarstagande i demokratiska former för fastigheten sombostadsrättsboendet erbjuder. Bostadsrätten är också en boendeform som passarmånga ungdomar och kan leda till en ökad sparstimulans i dessa grupper. Det harvisat sig att en rad positiva effekter kan uppnås då upplåtelseformen i enfastighet eller i ett bostadsområde förändras från hyresrätt till bostadsrätt.Ofta har sådana ombildningar fört med sig minskade sociala problem och enstörre gemenskap i bostadsområdet. Vidare har bostadskostnaderna kunnatreduceras genom minskat slitage och . genom egna insatser i förvaltningen avbostäderna. Bostadsutskottet-anser att de ovan berörda förhållandena talar föratt olika restriktioner som gäller för bostadsrättsboendet bör avskaffas. De restriktioner och förhållanden som enligt utskottetsmening bör föranleda ändrad lagstiftning samt åtgärder i övrigt gällerbl. a. hyresgästernas förköpsrätt vid försäljning, hembudsreglerna,särbehandlingen av vissa riksorganisationer för bostadsrättsföreningar samtrealisationsvinstbeskattningen. Även reglerna för finansiering avbostadsrätter bör ses över. Till de frågor av bl. a. fastighetsrättslig natursom här redovisats återkommer utskottet i ett senare betänkande. Vad bostadsutskottet ovan anfört med anledning avmotionerna Bo227 (fp) yrkande 1 och Bo231 (m) yrkande 1 bör som sinmening ge regeringen till känna. Motion Bo207 (vpk) yrkandena 1 och 2 avstyrks. Även vad i motion Bo207 (vpk) yrkande 3 föreslagitsbeträffande en starkare regional styrning av bostadsbyggandet på bristorter ochi storstadsområden avstyrks av utskottet med hänvisning till det ovan anförda.1 sammanhanget bör dock noteras att länsstyrelserna har möjlighet att läggafast ramar kommunvis för bostadsbyggandet, om det behövs av regionalpolitiskaeller andra skäl. Frågoravseende de äldres boende tas upp i två motioner. 1 motion Bo213 (fp) yrkande 1 förordas sålunda etttioårsprogram för eget rum och självständigt boende. Enligt motionärerna börmålet vara att alla ges tillgång till ett självständigt och permanent boende ien vanlig bostad eller i någon form av serviceboende. Detta innebär bl. a. attförutsättningar måste skapas för ett minskat institutionsboende. I motionens yrkande 2 förordas vidare en översyn avkonsekvenserna av en BoU 1985/86:13 klarare kompetensfördelning mellan kommunoch landsting när det gäller äldres boende. Strävan bör enligt motionärernavara att boendet blir alltmer oberoende av insatserna av sjukvård, omvårdnadoch service. En klarare kompetensfördelning där kommunerna svarar för boendetskulle enligt motionärerna underlätta en sådan utveckling. Även i motion Bo505 (c) yrkande 2 tas de äldres boendeupp. Enligt motionärerna skall äldre och handikappade ges ett eget anpassatboende präglat av självbestämmande i vad gäller val av bostadsort, boendeformoch serviceinsats. I motiveringen härför, som återfinns i motion So218 (c),anförs att ännu mycket återstår innan boendet utformas så att äldre ochhandikappade får tillgång till den självständighet och delaktighet i samhälletsom de har rätt till. beslutade om åtgärder för attförbättra boendeför-hållandena för gamla, handikappade och sjuka (prop.1984/85:142, BoU 24). Till grund för de beslutade åtgärderna ligger tre mål.Dessa är rätten till en bostad där friheten och integriteten är skyddad, rättentill stöd och hjälp i bostaden samt, oberoende av vårdbehov, rätten till enbostad med god tillgänglighet och god utrymmes- och utrustningsstandard i en miljösom ger förutsättningar för ett aktivt deltagande i samhällslivet. De ovan redovisade målen för äldres, handikappades ochlångvarigt sjukas boende låter sig enligt bostadsutskottets mening väl förenasmed vad som i motionerna Bo213 (fp) och Bo505 (c) förordats beträffande bl. a.de äldres boende. Något motsatsförhållande föreligger enligt bostadsutskottetsmening sålunda inte mellan de av antagna målen och de motionsledesframförda önskemålen. Vad i motionerna Bo213 (fp) yrkandena 1 och 2 samt Bo505(c) yrkande 2 förordats bör mot bakgrund härav inte nu föranleda någonriksdagens ytterligare åtgärd. 1 anslutning tillvad bostadsutskottet tidigare anfört (BoU 1984/85:24 s. 6) vill dock utskottetbetona vikten av att regeringen även fortsättningsvis följer upp att de angivnamålen konkretiseras och förverkligas. Förslag som syftar till att främja ett kollektivt boendeläggs fram i motion Bo222 (vpk). 1 motionens yrkande 1 begärs sålunda förslagtill åtgärder för att förverkliga utvecklingen av ett kollektivt och socialtinriktat boende. Vidare förordas i motionens yrkande 3 åtgärder för attåstadkomma redovisning av planer på experiment med socialt boende inom ramenför de kommunala bostadsförsörjningsprogrammen. I sammanhanget betonar motionärernavikten av särskilda insatser i samband med bostadsförbättring när dét gällermiljön och vikten av satsning på erfarenhetsåterföring, information samt flerförsök med nya socialt inriktade boendeformer. Utskottet har vid ett flertal tidigare tillfällen (se bl.a. CU 1982/83:22 s. 22, BoU 1983/84:23 s. 17 och BoU 1984/85:13 s. 19)behandlat motsvarande motionsyrkanden. Härvid har utskottet bl. a. anfört attdet finns behov av ett sådant socialt boende som motionärerna aktualiserat ochatt ett sådant boende också är möjligt att förverkliga inom ramen för nuvarandenorm- och lånesystem. Beträffande frågan om redovisning av experiment medsocialt boende i de kommunala bostadsförsörjningsprogrammen har utskottet vid dentidigare behandlingen anfört att det kunde antas att kommunerna om så BoU1985/86:13 befanns lämpligt redovisade de av motionärerna begärda uppgifterna. Utskottets ställningstaganden i denna del står fast.Dessutom bör enligt bostadsutskottets mening noteras den information m. m. somkommit fram avseende ett kollektivt boende i anslutning till bostadsmässan . med mässan utgav sålunda byggforskningsrådet fyra skrifter med enbred kunskapsöversikt i bostadsfrågan. innehåller en av dessa skrifteren planeringshandledning för kollektiva boendeformer. Vad i motion Bo222 (vpk) yrkande 3 föreslagits kan sålundabeaktas inom ramen för gällande ordning. Vad i motionens yrkande 1 förordats omåtgärder för att främja ett kollektivt boende får i inte ringa grad ansestillgodosett, bl. a. genom byggforskningsrådets insatser. Motionen avstyrkssålunda såvitt nu är i fråga. 4.3 Finansieringen av bostadslångivningen beslutade (BoU 1983/84:28) om ett nyttsyslem för finansieringen av bostadslän. Genom beslutet inrättades fr. o. m.den 1 juli 1985 ett särskilt statligt kreditaktiebolag - StatensBostadsfinansieringsaktiebolag () - med uppgift att låna upp de medel sombehövs för utbetalning av bostadslån m. m. Sedan detta datum tillhandahållersålunda erforderliga medel för de aktuella lånen. Liksom tidigare svarardock statsverket för låneprövningen och låneförvaltningen, även om detta numerasker för räkning. Frågan om finansieringen av bostadslångivningen tas upp itvå motioner. I motionerna Bo227 (fp) yrkande 23 och Bo402 (m) yrkande 3hemställs sålunda att skall avskaffas och att långivningen skall förasöver till bottenlåneinstituten, dvs. Stadshypotekskassan, BOFAB och . 1fp-motionen anförs att starka skäl talar för att samordna bottenlån ochbostadslån. En samordning anges innebära en förenkling för fastighetsägarenoch dessutom ge en rationellare kredithantering. Den gällande ordningen förfinansieringen av bostadslångivningen har prövats avutskottet och . Utskottet har inte genom de nu framlagda motionernaeller på annat sätt förelagts förslag som ger utskottet anledning frångå sittår 1984 fattade beslut om inrättande av ett särskilt statligt kreditaktiebolag.Den huvudsakliga upplåningen avseende krediter för bostadslångivningen börsåledes även fortsättningsvis handhas av . Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet motionerna Bo227 (fp) yrkande 23 och Bo402 (m) yrkande 3. I motion Bo216 (vpk) yrkande 4 föreslås att ett förslag omstatlig totalfinansiering av bostadsbyggandet och dess följdinvesteringar börföreläggas . Förslaget i motion Bo216 (vpk) yrkande 4 är oförenligt medförslaget i motionerna Bo227 (fp) yrkande 23 och Bo402 (m) yrkande 3 om ettupphävande av beslut om ett nytt system för finansiering avbostadslån m.m. Motionsyrkandet avstyrks med hänvisning härtill. 4.4Förtida inlösen av lån BoU 1985/86:13 begärde att regeringen skulle utreda eneventuell förtida inlösen och avveckling av vissa typer av statliga lån somadministreras av bostadsverket (CU 1982/83:22). På uppdrag av regeringen har bostadsstyrelsenredovisat sin syn på frågan. Dessutom har en särskild arbetsgrupp medföreträdare för finans- och bostadsdepartementen, ochriksrevisionsverket haft till uppgift att fortsätta övervägandena. Mot bakgrundav arbetsgruppens förslag har slutligen en särskild utredare förordnats ibörjan av för att undersöka förutsättningarna för en förtidainlösen av tomträttslånen samt för att förhandla med låntagare, kreditgivarem.fl. Med hänvisning till den ovan redovisade arbetsgruppensöverväganden m. m. anförbostadsministern i budgetpropositionen (bil. 13 s. 29)att det inte vore ekonomiskt försvarbart att använda administrativa resurseroch erbjuda rabatter för att få till stånd en förtida inlösen av små lån medbara återstående amorteringstid. Vad gäller större lån anserbostadsministern det lämpligt att avvakta erfarenheterna från arbetet medförtida inlösen av tomträttslånen innan några ytterligare åtgärder vidtas. 1 sammanhanget begärs avslutningsvis att regeringen skallbemyndigas att som villkor för bostadslån till ombyggnad kräva att äldre smålån löses in -detta för att minska antalet sådana lån. Bland de i budgetpropositionen förordade förenklingarna avbostadsfinansieringsförordningen (bil. 13 s. 45) ingår dessutom ett förslag omatt lån med en aktuell lånefordran . inte skall få övertas avköparen. En sådan ändring av lånereglerna kommer enligt bostadsministernpåtagligt att minska antalet små lån som förvaltas av länsbostadsnämnderna. Frågan om förtida inlösen av statliga bostadslån m.m. tasupp i två motioner. I motion Bo202 (c) begärs sålunda åtgärder i syfte attaktivt främja en omvandling av statliga bostadslån utan räntesubventioner tillhypotekslån eller motsvarande. Även i motion Bo226 (c) yrkande 5 hemställs attden del av den statliga lånestocken som inte löper med räntebidrag skallavvecklas. Enligt motionärerna har förutsättningarna för inlösen - ellerrättare sagt omvandling av statliga lån utan räntebidrag till hypotekslån - markantförbättrats . Motionärerna hänvisar bl. a. till höjningen av denstatliga räntan för och bostadsinstitutens sänkning av den långa räntansamtidigt som lånetaket har avskaffats för instituten. förutsatte.vid sin behandling avföregående års budgetproposition (BoU 1984/85:13 s. 23) att regeringen senasti budgetproposition skulle lämna förslag avseende förtidainlösen av statliga bostadslån m.m. En redovisning av gjorda överväganden och vidtagnaåtgärder lämnas också i årets budgetproposition.