bet · G901TU17 · 1985-12-31 00:00:00 — Det gäller motionerna T257 (c) yrkande 3 och T416(c,s,m,fp) om järnvägen KristianstadKarlskrona, m. m., T309 (c) omelektrifiering av järnvägen , T316 (c) om ettelektrifieringsprogram för hela järnvägsnätet samt T353 (fp) yrkandena 3-4 och6 om SJ och vissa investeringar i Norrlandstrafiken, T217 (vpk) omelektrifiering av järnvägen och T220 (vpk) om satsningpå nya terminaler för rundvirke. Det gäller vidare motion T240 (s) om ny järnväg mellanBorås och , m.m. Det gäller också motionerna T220 (vpk) i vad avserkapacitetsutbyggnaden , T304 (s) om upprustning av norra stambananoch T353 (fp) yrkandena I -2 om investeringarna i Norrlandstrafiken. I anslutning härtill vill dock utskottet erinra om atttill ny- och ombyggnader av järnvägslinjer hör investeringar som ökarkapaciteten på linjerna och därmed möjliggör ökad hasfighet somförseningsriskerna minskar. Exempel är främst nya dubbelspär ochtågmötesplafser. Här förekommer också vissa nya industrispår. Av stor betydelse är vidare enligt propositionen de redanpågående kapacitetsförstärkningarna på linjen . Denna linje har enomfattande tung godstrafik som beräknas öka . Pålinjeavsnittet söder om har kapacitefstaket nätts i flera avseenden. Föraff förbättra dagens frafikeringsförhållanden och ge större kapacitet förökande trafik planeras en rad ätgärder under återstoden av . Dit hören utbyggnad av eldriftsanläggningarna, signalfekniska ombyggnader, nya mötesplatseroch fortsatt utbyggnad av dubbelspåret . Utskottet vill för sin delkraftigt understryka vad föredraganden i nu berörda delar anfört och anser sigockså kunna utgå från aft nämnda utbyggnadsarbeten fullföljs så snart så blirmöjligt. Utskottetavstyrker vidare - jämväl under hänvisning fill det tidigare /86:17anförda - motionerna T340 (vpk) om järnvägsutbyggnader i (yrkande 3) och T437 (c) om järnvägsutbyggnader i (yrkandena 4 boch 4 c). I motion T288 (m) begärs att som sin mening gerregeringen till känna att SJ får i uppdrag att uppta förhandlingar med finskaVR (statsjärnvägarna) om en effektivisering av järnvägstransporterna påsträckan . Härmed sammanhängande frågor är dock av den karaktärenatt de bör prövas inom ramen för Nordiska rådets-arbete. Enligt vad utskotteterfarit har de också redan aktualiserats i rådets verksamhet. Med hänvisninghärfill finner utskottet motionen böra kunna lämnas utan åtgärd. Järnvägspolitikens inriktning, m.tn. 1. beträffande järnvägspolitikens inriktning,m.m. attriksdagen avslår motionerna 1985/86:T2ll (c) yrkande 8, 1985/86:T220 (vpk)yrkande 1 b, 1985/86:T359 (fp) yrkandena I och 2 samt 1985/86: T424 (m) yrkande20, 2. beträffande konsekvenserna av investeringar isnabbtåg tn.m. a) lämnar motion1985/86:T282 (fp) utan åtgärd, b) avslår motion1985/86:T362 (c), 3. beträffandestyrande åtgärder på kombitrafikens område att avslår mofion1985/86:T220 (vpk) yrkande 1 a, 4. beträffandeinvesteringar i det ersättningsberättigade nätet aft lämnar mofion1985/86:T211 (c) yrkande 9 utan åtgärd. Anslagsfrågor för /87 m.m. 5. att riksdagenmed bifall till regeringens förslag och med avslag på motion 1985/86:T414 (m)yrkandena 8 och 9 till Investeringar i järnvägens infrastruktur för budgetåret1986/87 anvisar eft reservationsanslag på , 6. beträffandesäkerhetssystetnetpå SJ, m.m. aft a) lämnar motion1985/86:T355 (m) utan åtgärd, b) lämnar motion1985/86:T353 (fp) yrkande 5 utan åtgärd, 7. beträffande m.tn. a) medgodkännande av propositionens uttalanden i denna del läm nar motionerna 1985/86;T237 (c) yrkande 2, 1985/86;T260 (vpk) yr kande 1 i denna del, 1985/86:T272 (c) yrkande 3, 1985/86:T281 (c, s, m, fp), 1985/86;T327 (fp) yrkandena 1 och 2, 1985/86:T339 (s) i denna 30 del,1985/86;T359 (fp) yrkande 3 i denna del och 1985/86:T361 (c) /86:17 b) avslårmotion 1985/86:T291 (fp), 8. att riksdagenmed bifall till regeringens förslag och med avslag på motion 1985/86:T414 (m)yrkande 5 samt yrkande 11 i denna del till Investeringar i trafikrörelsensfasta anläggningar vid för /87 anvisar ettreservationsanslag på , 9. beträffandevagnverkstaden m.m. i att avslår motion 1985/86:T203 (vpk), 10. att bemyndigar regeringenatt för statensjärnvägar fastställa en övre gräns för värdet av hyresköpsavtaloch långtidsförhyrning (leasing) av rullande materiel, 11. att godkänner att ienlighet med propositionens förslag forslingsbidraget slopas fr. o.m. 12. att med bifall fillregeringens förslag och med avslag på motion 1985/86:T414 (m) yrkande 6 tillErsättning till för köp av vissa tjänster för budgetåret1986/87 anvisar ett reservationsanslag på , 13. beträffande säkerheten vidjärnvägskorsningar attriksdagen lämnar motion 1985/86:T409 (c) utan åtgärd, 14. beträffanderabattsystemet för pensionärer attriksdagen lämnar motion 1985/86:T329 (m) utan åtgärd, 15. beträffande återinförande av ettnordiskt ungdomsresekort att lämnar motion 1985/86;T284 (c) utanåtgärd, 16. att tillFörsvarsinvesteringar vid för /87 anvisar ettreservationsanslag på , 17. att i enlighet medpropositionens förslag godkänner att får geaktieägartillskott i bolag vars aktier förvaltas av statensjärnvägar. Åtgärder för förbättringar i persontrafiken 18. beträffande förbättringar avSJ:s service aft a) lämnar motion1985/86:T211 (c) yrkandena 6 och 7 utan åtgärd, b) lämnar motion1985/86:T24l (s) utan åtgärd, c) lämnarmotion 1985/86:T359 (fp) yrkande 4 utan åtgärd, 19: beträffande ortnat7tnsskyltnitiglängs järnvägartta attriksdagen lämnar motion 1985/86:T324 (c) yrkande 2 utan åtgärd, 20. beträffande//er och bättre förbindelsertnellan och attriksdagen avslår mofion 1985/86:T327 (fp) yrkande 3, 21. beträffande tågförbindelser till och frånLudvika m.m. att a) avslår motion1985/86: T214 (c) yrkande 5, b) avslär motion1985/86:T301 (s), 31 22. beträffande sovvagnsförbindelsetill m.m. /86:17 att avslårmofion 1985/86:T356 (vpk), 23. beträffande tåguppehåll i kommunscentralort att avslår motion 1985/86:T264 (fp,c), 24. beträffande tåguppehåll i attriksdagen avslår motion 1985/86:T265 (c,s,m,fp), 25. beträffande jäntvägstrafiken inom län att avslår mofion 1985/86:T357 (vpk). 26. beträffande överförande avinlandsbanan till riksnätet att avslår motion 1985/86:T211 (c)yrkande 10, 27. beträffande öveiförande av bandelenJörnArvidsjaur tiU riksnätet attriksdagen avslår motion 1985/86:T225 (vpk), 28. beträffande sttabbare upprustning m.m. avhela inlaitds- banan eller delar av densatnma a) avslårmotionerna 1985/86:T220 (vpk) yrkande I d, 1985/86:T294 (c) yrkande 3 och1985/86:T417 (c, vpk), b) avslår motion1985/86:T219 (vpk), c) avslär mofion1985/86:T261 (m). Förbättring av persontrafiken m.tn. 29. beträffande smalspårsbananVä.xjö-Västervik att avslår motion 1985/86:T226 (vpk), 30. beträffande elektrifiering m.m. avVästerdalsbanan attriksdagen avslår motionerna 1985/86:T269 (s) i denna del och 1985/86:T294 (c)yrkande 1 i denna del, attriksdagen avslår motionerna 1985/86:T294 (c) yrkande 4 och 1985/86:T426(c), 32. beträffandepersontrafik på attriksdagen avslår motion 1985/86:T294 (c) yrkande 2, 33. beXräffartde persontrafik påDellenbanan att avslär motion I985/86:T427 (c), 34. beträffande återuppbyggnad avbandelen Malungsfors-Sälen-Särtta att avslår motionerna 1985/86:T269 (s) i denna del, 1985/86:T294 (c)yrkande 1 i denna del och 1985/86:T352 (vpk). 35. beträffande en s.k.Mälarpendel, m.m. att a) lämnar motion1985/86:T354 (fp) utan åtgärd, b) lämnar mofion1985/86:T359 (fp) yrkande 3 i denna del utan åtgärd, c) lämnar mofion1985/86:T328 (s,m,fp,c) i denna del utan åtgärd, d) lämnarmotion 1985/86:A446 (fp) yrkande 4 utan åtgärd. 36. beträffande byggande av en s.k.Arlandapendel att a) avslår motionI985/86:T340 (vpk) yrkande 2, b) avslår motion1985/86:T402 (s), c) avslår motionI985/86:T437 (c) yrkande 4 a. Upprustning och utbyggnad av skilda bandelar, m.m. 37. beträffande järnvägenKristianstad , m.m. aft a) avslår motion1985/86;T416(c,s,m,fp), b) avslår motion1985/86:T257 (c) yrkande 3, 38. beträffande elektrifiering avjärnvägen att avslår motion 1985/86:T309 (c), 39. beträffande ettelektrificringsprogram för hela järnvägsnätet att avslår mofion1985/86:T316 (c), 40. beträffande SJ och vissainvesteringar i Norrlandstrafiken att avslår motion 1985/86:T353 (fp)yrkandena 3-4 och 6, 41. beträffande elektrifiering avjärnvägen BastuträskSkelleftehamn attriksdagen avslår mofion 1985/86:T217 (vpk), 42. beträffande satsning på nyaterminaler för rundvirke att avslår motion 1985/86:T220 (vpk) yrkande1 e, 43. beträffande ny järnväg mellan Boråsoch , m.m. att avslår motion 1985/86:T240 (s), 44. beträffande snabbarekapacitetsutbyggnad av tinjen , m.m. a) avslår motion1985/86;T220 (vpk) yrkande I c, b) avslår motion1985/86:T304 (s), c) avslår motion1985/86:T353 (fp) yrkandena 1 och 2, 45. beträffande järnvägsutbyggnader i Stockholmslän att a) avslär motionI985/86:T340 (vpk) yrkande 3, b) avslär mofion1985/86:T437 (c) yrkandena 4 b och 4 c, 33 3 1985/86. 46.beträffande effektivisering av järnvägstransporterna Hapa- /86:17randa-Röyttä ' att lämnar mofion 1985/86:T288 (m) utan åtgärd. Närvarande:Rolf Clarkson (m), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), SvenHenricsson (vpk), (), () och (). Järnvägspolitikens inriktning, m.m. (mom. 1) RolfClarkson, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 11 som börjar med "Utskottet äralltjämt" och slutar med "järnvägstrafiken reduceras" bortersättas med text av följande lydelse; Utskottet är alltjämt-- likamed utskottet- i denna del. Samhällskostnadernaför att upprätthålla SJ:s verksamhet fortsätter dock, såsom framhålls i motionT424 (m), aff utvecklas i mycket ogynnsam riktning. Regeringens främstainsatser inom detta område tycks vara att finna nya sätt aft stödja SJ, utanaft väljarna får en klar bild över samhällets totala stöd tilljärnvägstrafiken. Risken är stor att SJ med denna politik utvecklas till1990-talets dominerande trafikpolitiska problem. Iett långsiktigt perspektiv, där järnvägstrafiken och SJ alltid kommer att krävasubventioner för att trafiken skall upprätthållas, är det viktigt aftsubventionerna utbetalas på eft sådant sätt att de dels klart redovisas, delsatt de stimulerat SJ att vidta ätgärder för aft minska behovet av stöd. I1980 ärs strukturplan utlovades SJ att erhålla medel för en åriig real ökningav investeringarna /81 fill 1985/86. krävderiksdagen att SJ senast /84 skulle uppnå full lönsamhet. Detbelysande för styrning av SJ och regeringens famlande järnvägspolifik är att proposition 1984/85; 114. Riktlinjer för järnvägspoliti ken, näsfan helt saknade prognoser över SJ;s framfida ekonomiska utveck ling liksom de ekonomiska effekterna av de förslag som förelåg i proposi fionen. Av de fåtaliga uppgifter som gavs samt genom de uppgifter som utskottet fick frän bl.a. SJ, drog reservanterna slutsatsen att järnvägstrafi ken går en mycket dyster ekonomisk framtid till mötes. Följande prognos kan sålunda göras för den kommandetioårsperioden. 55/56 60/61 65/66 70/71 75/76 80/81 85/86 90/91 95/96 1--------------------------------- 1---- 1---- h - -500 - - ltelg]tatutvttckllftf«s (lukluflv*fSrrlatiitcit*-tcixtl r«r (J.Ml], kr. VrofAotfor r«attlt*tttt- Itttns kwtfisttr fer tj liUluilv* 'trKttiUnt till t«t«nl jlrnvSksr #0r kftp »i t)IMtar*lfiat«i B.a.I fronoi Ovtr »tätans koitiM-««r (Sr )(ri>vua|lk«fi. Statcni kostnader fOr SJ r«ip. jlrnvlgatraflkan aant procrnos. xmia: Prop. 1962/63)100. : 9B4/6SiII4, SJ Utskoftetdelar f.ö. den uppfattning som framkom i reservation 7 till /86:17utskottets betänkande /85:22 vid utskottets tidigare behandling avregeringens proposifion 1984/85:114 om riktlinjer för järnvägspolitiken. Ireservationen framhölls bl.a. i anslutning fill den i det föregående redovisadeprognosen följande: "Somframgår av figuren kommer SJ med nuvarande utveckling att i mitten av1990-talet ha en lönsamhetsbrist på . Om effekternaav de nedskrivningar av statskapitalet och uppskrivningsfonden som skedde år1979 och 1983 frånräknas, skulle lönsamhetsbristen bli närmare 4 miljarderkronor per är." "Denframtida järnvägstrafiken på a- och' e-näten skall utgå från att statensekonomiska bidrag till järnvägstrafiken fr.o.m. skallminska med realt 100 milj. kr. Utifrån denna målsättning bör regeringenge SJ i uppdrag att utarbeta en ny strukturplan. I struktur-planen skall SJredovisa olika alternativ för aff uppnå den uppsatta målsättningen samt konsekvensernaav dessa. bör en omprövning av trafikpolitiska beslut vadavser SJ möjliggöra för järnvägstrafiken att uppnå den uppsattamålsättningen." .Genomgripande nydaningar är enligt utskottets uppfattning nödvändiga för attförhindra den tidigare angivna utvecklingen. Regeringen bör sålunda motbakgrund bl.a. härav ge SJ i uppdrag att utarbeta en sådan strukturplan somhär nämnts i syfte att statens årliga ekonomiska bidrag fill järnvägstrafikenreduceras. Därvid bör beaktas att SJ bedriver sin verksamhet iaffärsverksform. Den är förenad med en rad nackdelar, vilket förhindrar att SJsköts på ett konkurrenskraftigt sätt. Ett byte av företagsform bör därför ävenenligt utskottets uppfattning ske. En sådan rekonstruktion av SJ bör leda tillatt företaget i likhet med konkurrenterna drivs i aktiebolagsform. härom anfört, vilket innebär ett tillstyrkande av motion T424 (m) idenna del, bör av ges regeringen till känna. dels att UtskoUets hemställan under I bort haföljande lydelse: 1. beträffande järnvägspolitikens inriktning, m.m. attriksdagen med bifall till mofion 1985/86:T424 (m) yrkande 20 samt med avslag påmotionerna 1985/86:T211 (c) yrkande 8, 1985/86:T220 (vpk) yrkande 1 b och1985/86:T359 (fp) yrkandena I och 2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet härom anfört, Järnvägspolitikens inriktning, m.m. (mom. 1) OlleGrahn och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 11 som börjar med "Utskottet äralltjämt" och slutar med "järnvägstrafiken reduceras" bortersättas med text av följande lydelse: SJhar alltjämt betydande ekonomiska svårigheter. Trots stora statliga subventioner en följd av är finns det, såsom framhålls i motion T359 (fp), fortfarande anledning att vara djupt pessimistisk om möjligheterna att SJ skall bli lönsamt. En del av SJ:s nuvarande svårigheter kan tillskrivas 36 uppenbarabrister i tidigare planering. Underhåll och investeringar har /86:17blivit eftersatta vilket i sin tur har lett till att järnvägen har tappatattraktionskraft. Trots att dessa problem har varit uppmärksammade under enföljd av år rikfas det fortfarande krifik mot SJ för bl.a. dålig service ochbristande tidtabellspassning. Men även på lång sikt finns det uppenbara hot för SJ. Föratt järnvägstrafik skall kunna bedrivas med rimlig ekonomisk lönsamhet krävseft stort trafikunderlag. Typiskt sett finns ett sådant på långa och medellångaavstånd och på kortare avstånd i stora städer. geografi och befolkningsstrukturmedför mot denna bakgrund att en stor del av bannätet inte har förutsättningaratt bli lönsamt. För att trafiken skall kunna bedrivas krävs det att densubventioneras av staten. I viss utsträckning är detta enligt utskottets uppfattningmotiverat utifrån ett samhällsekonomiskt perspektiv, men måste manvara varse huvuruvida statens subventioner kan ge bättre utdelning genomannorlunda fördelning. beslöt, som förut nämnts, omnya riktlinjer för järnvägspolitiken. Proposifionen innebar bl.a. aft riksdagenuttalade att likvärdiga konkurrensförutsättningar skall skapas mellan olikatrafikgrenar för att åstadkomma samhällsekonomiskt effektivatransportlösningar. Detta överensstämmer i allt väsentligt med 1979 årstrafikpolitiska beslut. Propositionen innebar också att staten skulle ta ettökat ansvar för järnvägens infrastrukturkostnader samt att skulleomorganiseras i syfte att renodla resultatansvaret. Enligt utskottets uppfattning saknade dock denjärnvägspolitiska proposifionen beräkningar över de samhällsekonomiskakonsekvenserna av subventioner till alternativa trafikslag. För aftlångsiktigt bedöma den framtida järnvägsstrukturen i och för att geriksdagen en uppfattning om vilka subventioner som kommer att bli aktuella förfortsatt järnvägsdrift i nuvarande omfattning måste dock enligt utskottefsuppfattning ingående studier göras av skilda trafikslags alternativasamhällskostnader. bör ge regeringen i uppdrag att återkomma med enanalys i enlighet med detta. beslut om den nya järnvägspolitiken innebar ettförsta steg i en uppdelning av SJ i en infrastruktur- och en trafikdel. Det tordevara ofrånkomligt att en fullvärdig s.k. vägtrafikmodell skapasför att SJ över huvud taget skall kunna leva upp till de ekonomiska mål somstatsmakterna fastlagt för SJ. En uppdelning av SJ i en drift- och en bandelbör vidare leda till att själva driften övergår i aktiebolagsform. Ett sådant"" bör då ingå i statsförtagskoncernen. Genom aktiebolagsformenkan bättre klarhet skapas om företagets ekonomiska förutsättningar, och en merrättvis jämförelse kan ske med konkurrerande transportföretag. En uppdelningav SJ och ett överförande av driffdelen till aktiebolagsform innebär att SJbetalar för infrastrukturen i proporfion till utnyttjandet. SJ har alltför länge fått verka som eft järnvägsföretagutan att samordna och effektivt utnyttja den kombination av transportmedel som finns inom företagsgruppen. Det är angeläget att samlat agerar utifrån förutsättningen att det är en företagsgrupp som skall erbjuda marknaden 37 den bästatransportlösningen oavsett trafikmedel. Denna möjlighet torde /86:17finnas genom att slagkraftigt samordna och organisera de olika transportverksamhetersom finns inom verket och dess dotterbolag. Lika förutsättningar måste skapasmellan SJ och andra transportföretag för att en fri konkurrens skall kunna visavilka transportmedel som är de mest utvecklingsbara. Utskoftet vill i anslutning härtill framhålla att detallvarligt ökade problemet med försurning och skogsdöd - framför allt orsakat avbilavgaserna i storstadsregionerna - kräver kraftfulla åtgärder för attförhindra en utbredning av obotliga miljöskador. Hänsynen till miljön måstedärför väga tungt i all trafikplanering såväl på riksnivån som påregionalnivån. Den elektrifierade järnvägstrafiken orsakar inte någraluftföroreningar. far heller inte lika stor plats som motorvägar ochgör därmed mindre ingrepp i landskapet. Därtill är kapaciteten mycket större påett dubbelspår. Som jämförelse kan nämnas att ett tunnelbanetåg har sammakapacitet som 25 bussar. Ur energisynpunkt innebär detta att järnvägenvanligtvis är mellan 3 och 6 gånger så energisnål som buss eller bil. För eneffektiv och rationell trafikplanering är det viktigt att olika transportmedelfår utvecklas där de har sina bästa förutsättningar. Dä järnvägar är rationellaoch lönsamma endast i starka fransportströmmar måste järnvägstrafiken fåkoncentreras dit. Utbyggnad av järnvägstrafik bör därför, infe minst motbakgrund av miljöskäl och med hänsyn till den stora trafikintensiteten, ske iMälardalsomrädet och på där dubbelspärsutbyggnaden bör prioriteras.Det är angeläget att SJ:s planering av dessa projekt påskyndas. Utskottetåterkommer senare till frågorna härom. Vad utskoftet nu anfört och som innebär ett tillstyrkandeav motion T359 (fp) yrkandena 1 och 2 bör av ges regeringen tillkänna. Det anförda innebär också att motion T220 (vpk) i härberörda delar i allt väsentligt tillgodoses. Detsamma gäller motion T211 (c) inu berörd del. Utskottet avstyrker däremot yrkandet i motion T424 (m) attriksdagen hos regeringen begär att SJ får i uppdrag att utarbeta en nystrukturplan i syfte att statens ärliga ekonomiska bidrag fill järnvägstrafikenreduceras. dels att utskottets hemställanunder 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande järnvägspolitikens inriktning,m.m. att med bifall till motion 1985/86:T359 (fp) yrkandena I och 2,med anledning av motionerna 1985/86:T211 (c) yrkande 8 och 1985/86:T220 (vpk)yrkande 1 b samt med avslag på motion 1985/86:T424 (m) yrkande 20 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, Järnvägspolitikens inriktning, m.m. (mom. 1) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande pä s. 11 sombörjar med "Utskottet är alltjämt" och slutar med "järnvägstrafiken reduceras" bortersättas med text av följande lydelse; 38 Utskottetär alltjämt---- lika med utskottet--- i affärsbanenätet. SJ har, såsom framhålls i mofion T211 (c), under ett stortantal år visat en mycket negativ resultatutveckling trots att staten helt täcktföriusterna på det lågtrafikerade nätet. Av uppställda lönsamhetsmålhar inte uppnåtts. Tvärtom har föriusterna ökat snabbt. Regeringens reaktionhar präglats av viss uppgivenhet. Regeringen har inte förmått motivera SJ attförbättra sitt resultat genom ökad marknadsanpassning, förbättrad service ocheffektivisering. Från sida föreslogs i samband med behandlingenav proposition 1985/86:114 angående riktlinjer för järnvägspolitiken attriksdagen borde dra konsekvenserna av att SJ ej lyckats uppnå uppställdalönsamhetskrav. Det föreslogs därför att ledningen borde förstärkas och att SJskulle fä på sig att bryta förlusttrenden. Resultatutvecklingen under år1985 gör att utskottet finner starka skäl att understryka dessa krav. SJ:s koncernsfrategi bör vidare baseras på ett närasamarbete med sädana dotterbolag vars verksamhet är en direkt kompletteringtill tågtrafiken. I övriga fall bör dotterbolagen utförsäljas. Vad som är en"direkt komplettering" till tågtrafiken börenligt utskottetsuppfattning tolkas restriktivt. Detta innebär alltså att åtskilliga avdotterbolagen kan utförsäljas. Samarbete med dessa bolag kan sedan ske på sammasätt som med andra privata bussbolag och speditionsfirmor. Vad utskottet nu anfört, som innebär ett tillstyrkande avmotion T211 (c) i denna del, bör av ges regeringen till känna. Utskottet avstyrker däremot yrkandet i motion T424 (m) attriksdagen hos regeringen begär att SJ får i uppdrag att utarbeta en ny.strukturplan i syfte aft statens årliga ekonomiska bidrag tilljärnvägstrafiken reduceras. dels att utskottets hemställanunder 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande järnvägspolitikens inriktning,i7i.m. att med bifall till mofion 1985/86;T211 (c) yrkande 8 samt medavslag på motionerna I985/86:T220 (vpk) yrkande 1 b, 1985/86:T359 (fp)yrkandena 1 och 2 samt 1985/86:T424 (m) yrkande 20 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet härom anfört. Järnvägspolitikens inriktning, m.m. (mom. 1) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 11 sombörjar med "Utskottet är alltjämt" och slutar med "järnvägstrafikenreduceras" bort ersättas med text av följande lydelse; Såsom framhålls i motion T220 (vpk) är järnvägstrafikenför närvarande missgynnad ekonomiskt jämfört med den tunga landsvägstrafiken. "Väg trafikmodellen" innebär att staten direktavskriver investeringar i banan och tar över kostnader för drift och underhåll och, på samma sätt som sker i vägtrafiken, kan sedan SJ få betala en avgift relaterad till omfattningen av banans användning. Denna ordning motsvaras alltså av landsvägstrafikens 39 En sådan modell skulle för övrigt även enligt /86:17utskottets uppfattning skapa konkurrensrättvisa, och redan i dagens läge skulleSJ kunna redovisa ett med förbättrat årsresultat.Därför anser utskottet att de som SJ belastas med vid investeringar pä dets.k. A-nätet bör utgå. En viktig positiv effekt av denna kostnadsavlastningkunde vara ett ökat långväga kollekfivresande, vilket resande enligtstatistiken minskat . Alla undersökningar bekräftar vidare attett ökat kollektivt resande som alternativ till privatbil är ägnat aft minskatrafikolyckorna och förbättra trafikmiljön. nu anfört, som innebär ett tillstyrkande av motion T220 (vpk) i dennadel, bör av ges regeringen fill känna. Detanförda innebär också att yrkandena 2 i motion T359 (fp) och 8 i motion T211(c) i vissa delar tillgodoses. Däremot avstyrker utskoftet yrkande 1 i förstnämndamofion - om studier av skilda frafikslags alternativa kostnader. Utskottetavstyrker vidare yrkandet i motion T424 (m) aft hos regeringen begäratt SJ får i uppdrag aft utarbeta en ny strukturplan i syfte att statens årligaekonomiska bidrag till järnvägstrafiken reduceras.