bet · G901LU34 · 1985-12-31 00:00:00 — Till propositionens beskrivning av del marknadsekonomiskasystemet och förhållandet mellan konkurrens- och konsumentpolitiken och desynpunkter därpå som anförs i ett par motioner återkommer utskottet i detnärmast följande avsnittet, har också, som tidigarenämnts, kritiserats för bl, a, den stora oenighet som rått i centrala frågor.Under proposilionsarbetel har föredragande statsrådet uppenbarligen sökt nåmera breda lösningar. Även om propositionen föranlett ett flertal motionsyrkandenkan utskottet likväl konstatera alt det synes hos de politiska partierna - ävenom de använder någoi olika formuleringar råda en stor uppslutning kringpropositionens förslag atl det centrala målet för konsumentpolitiken skallvara atl stödja hushållen i deras strävan att effektivt utnyttja sina resursersamt all stärka konsumenternas ställning pä marknaden. Sålunda framhålls imotion 402 (m) atl målet för konsumenlpoliliken bör vara alt stödjakonsumenterna i deras ställning på marknaden och all ge konsumenterna hjälp atlutnyttja sina resurser pä bästa sålt utifrån egna prioriteringar, I motion 404(c) understryks att målet för konsumentpolitiken bör vara att skapaförutsättningar för enskilda konsumenter att medvetet och effektivt kunnahushälla med sina resurser medan i motion 405 (fp) framhålls att målet bör varaatt underlätta för konsumenten alt välja det som frän konsumentens egenutgångspunkt är rationellt och se till att den information och de kunskaper somkonsumenten behöver för att fatta rationella beslut föreligger. Även när det gäller de i propositionen utpekade trehuvudlinjerna för konsumentpolitiken, nämligen utveckling av den lokala konsumentpoli- liska verksamheten, stöd åt särskilt utsålla grupper bl, a. genom budget- rådgivning samt ett engagemang i konsumenlpoliliken av fler grupper i 'O samhälletråder en bred uppslutning. De synpunkter som härvidlag anförs i LU 1985/86: 34de tre ovannämnda motionerna markerar i huvudsak vissa nyansskillnader ochskillnader i den vikt man vill fästa vid en del av huvudlinjerna. mening är det inte minst för de konsumentvårdande organensverksamhet värdefullt att det sålunda råder en stor politisk uppslutning om,den grundläggande inriktningen av konsumentpolitiken. Utskottet återkommertill en del av motionärernas synpunkter i de följande avsnitten liksom tillvissa speciella frågor där meningarna är betydligt mer delade, I delta avsnitt vill utskottet avslutningsvis understrykaall spelar en viktig roll när del gäller atl omsätta förslageni propositionen i praktiskt handlande, I viss mån innebär förslagen alt andraprioriteringar än som tillämpats måste göras, Ulskoitel kommer altnärmare behandla konsumentverkels verksamhet i samband med att utskottetbehandlar förslaget om omorganisation av verket. Marknadsekonomi och konkurrenspolitik m. m. Konsumentpolitiken bedrivs som framgår av det tidigareanförda inom det marknadsekonomiska systemet. Effektiviteten i del systemet ärdärför av största betydelse för konsumenterna, I propositionen (s, 1) anförsatt marknadsekonomin i praktiken har många brister, som på olika sätt försämrarkonsumenternas situation. Föredragande statsrådet hänvisar härvidlag till vadkommittén anfört och han ansluter sig i huvudsak lill den beskrivning avbristerna i marknadsekonomin som kommittén lämnat. En politik i konsumenternasintresse bör, framhåller statsrådet, ta fasta pä marknadsekonomins goda sidoroch främja dessa. Centralt är därvid "all konsumentintresset kanaliserassä att produktion och konsumtion anpassas till det" och att konkurrensenär god. Statsrådet anför vidare att marknadsekonomins brister måste korrigeraspå ett sådant sätt atl en rättvisare fördelning av både materiella och ickemateriella tillgångar och en god hushållning med natur- och produktionsresurseruppnäs. Särskild uppmärksamhet ägnas i propositionen åtkonkurrenspolitiken, 1 ett särskilt avsnitt (avsnitt 3,2) behandlas sambandetmellan pris-, konkurrens- och konsumentpolitik. Konkurrenspolitiken skallmedverka till alt effektiviteten inom näringslivet främjas och prisernapressas. Som en positiv effekt nämns att konkurrensen kan driva fram en bredd iutbudet. Härigenom ökar konsumenternas möjligheter all träffa rationella valmen också deras svårigheter, Konsumenlpolitiska åtgärder kan, anförs det, oftaleda till förbättrad pris- och prestalionskonkurrens, men de kan också i vissafall begränsa konkurrensen så att det uppstår negativa konsekvenser förkonsumenterna. Sammanfattningsvis slås del i propositionen fast att fortsattaoch intensifierade insatser för att befrämja konkurrensen är av centralbetydelse för konsumenterna. Härvid erinras om de uppgifter som fullgörs avstatens pris- och kartellnämnd (SPK) och (), Marknadsekonomin och konkurrenspolitiken diskuteras imotionerna 402 (m) och 405 (fp), I denförra motionen anförs vissa betänkligheter mot resonemanget om 1 Motionärerna vill för sin del särskilt betona LU 1985/86:34 fördelarnamed det marknadsekonomiska systemet, 1 ett sådant system har konsumenten enstark ställning och det är, framhålls det, konsumenterna som ytterst avgörutbudet av varor. Marknadsekonomin i är visserligen inte helt fri fränbrister. Sålunda kan felaktigt utformad reklam eller olika konkurrenshämmandefaktorer ge negativa effekter. Dessa kan dock motverkas bl, a, genom lämpliglagstiftning. Kvar slår emellertid, hävdar mofionärerna. alt marknadsekonominhar visat sig överiägsen alla andra ekonomiska syslem när det gäller atlanpassa produktionen av varor och tjänster till konsumenternas önskemål och allhälla kostnaderna nere, 1 motionen uttalas vidare om konkurrenspolitiken attden i större utsträckning än bör ses som ett viktigt konsumentpolilisktmedel, 1 motion 405 framhålls bl. a, all marknadsekonominförvisso inte löser alla problem, men motionärerna Iror dock inte attkonsumenternas intressen bäst tillvaratas genom den typ av förhandlingar somförespråkas i proposiiionen. Motionärerna motsätter sig därför att man försökerfrämja konsumenternas intressen genom "en fördjupning av den svenskaförhandlingsekonomin" som vidgar fältet för etl politiskt och ekonomisktmaktspel mellan olika intressegrupper. Motionärerna varnar för all samhällsingripandenav delta slag kan ge upphov till en kumulativ process som urholkarmarknadsekonomins förmåga all fungera. Den bästa konsumentpolitiken är istället, menar motionärerna, all skapa goda förutsättningar för konkurrens.Monopol, kartellbildningar och prissamverkan motverkas bäst genom enlagstiftning mot konkurrensbegränsning. Samhället bör, sägs det avslutningsvisi detta avsnitt av motionen, begränsa sig lill att ange spelreglerna pä denfria marknaden i syfte att främja marknadsekonomins existens ochfunktionssätt. Beträffande båda motionerna gäller all de ovan refereradesynpunkterna avses komma fill uttryck i de riktlinjer för konsumentpolitikensom motionärerna begär alt skall uttala sig för (yrkande 1 resp.yrkande 1 sill yttrande till lagutskottet anser näringsutskottel(bilaga 4) alt propo sitionen ger en korrekt och realistisk bild av konsumentpolitikens allmänna förutsättningar. Det föreligger inte något förslag om atl det marknadseko nomiska systemet skall uppges eller väsentligen förändras. Marknads ekonomins brister får man dock inte bortse från. Enighet tycks råda om atl dessa brister i första hand bör bekämpas genom lagstiftning och att kon kurrenslagstiftningen därvid spelar en nyckelroll, Näringsulskoltet vill frän sina utgångspunkter understryka det som i propositionen sägs om effektiv konkurrens som ett led i konsumentpolitiken. Forisatta och inten sifierade insatser för atl befrämja konkurrensen bör alltså utgöra ett viktigt inslag i denna politik. Något särskilt uttalande av om all detta bör vara fallet "i större utsträckning än " - såsom sägs imotion 402 (m) - eller atl monopoltendenser eic, skall motverkas genom "en lagstift ning mol konkurrensbegränsning" - såsom sägs i motion 405 (fp) - finner näringsulskotlet inte motiverat. En sådan lagstiftning finns ju , Nägon närmare vägledning skulle regeringen och de konsumentpolitiska organen inte fä genom uttalanden av delta slag. Gentemot den förstnämnda 1 motionenvill näringsutskottel framhålla att moderata samlingspartiet vid LU1985/86: 34 tillkomstenav den nuvarande konkurrenslagen (1982: 729) motsatte sig en viktig delav denna, nämligen bestämmelserna om fusionskonlroll (NU 1981/82:55res, 1), Motionärernas plädering för alt konkurrenspolitiken skallutnyttjas "i större utsträckning än " ter sig mot denna bakgrund ansluter sig i denna del tillnäringsutskotlets ställningstagande och avstyrker således att gör dei motionerna 402 och 405 begärda uttalandena, I detta sammanhang behandlarutskottet också en i motion 404 (c) väckt fråga om betydelsen för konsumenternaav en decentraliserad produktion. 1 motion 404 framhålls atl utvecklingen inom näringslivetinneburit all små och medelstora företag slagils ut och alt storföretag bildatsgenom företagssammanslagningar. Utvecklingen mot allt större förelagsbildningarhar fortsatt genom uppkomsten av multinationella företag, som behärskarstora delar av marknaden. Resultatet har, sägs det i motionen, blivit en meroch mer fjärrstyrd produktion och minskad närservice. Motionärerna anser altdet ligger i konsumenternas intresse alt den angivna utvecklingen begränsas ochalt små och medelstora förelag ges möjlighet att fortleva och konkurrera påsunda villkor. Genom åtgärder med denna inriktning skulle man kunna åstadkommaen decentraliserad produktion vilket har flera fördelar. Fler orter ochkommuner skulle sålunda få ökade möjligheter att leva vidare och kunna erbjudasina invånare god service. ger vidare bättre möjligheter lillinsyn och påverkan på produktionen. Också från distributions- ochtransportekonomisk synpunkt skulle en decentralisering av tillverkningen varafördelaktig för konsumenterna. Motionärerna yrkar att skall som sinmening ge regeringen till känna vad de har anfört om stimulans för lokalproduktion och decentralisering av produktionsresurserna (yrkande 10), erinrar i sitt yttrande om vissariksdagsbeslut i småfö-relagsfrågor (NU 1983/84:42, NU 1985/86: 14 och NU1985/86: 15), Vidare hänvisas till atl statens industriverk avregeringen fäll i uppdrag alt utreda frågan om uppköp av familjeägda små ochmedelstora industriföretag samt att del i konkurrenslagen finns bestämmelserom kontroll av företagsförvärv (fusionskonlroll), I yttrandet konstaterar näringsutskottel i likhet medmotionärerna att del finns en påtaglig tendens lill alt mindre företag går uppi stora företagsenheter och till att multinationella företag får enframträdande position på olika delmarknader. pågår fortlöpande ennybildning av små företag, vilkas utveckling och fortbestånd på olika sällfrämjas av statsmakterna. En tendens är vidare att stora företag koncentrerarsin produktion till ett mindre antal lillverkningsslällen. Alt näringslivet till stor del utgörs av små ochmedelstora företag är enligt näringsutskottet angeläget i mänga hänseenden. Ensådan sammansättning av näringslivet bidrar till mångfald och förnyelse inomindustri, handel och tjänsteproduktion, och den är av central betydelse frånregio-nalpolitisk synpunkt. Enligt näringsutskotlets mening kan en sådan decentraliseradproduktion som motionärerna förespråkar också i många fall medförasärskilda fördelar för konsumenterna. Möjligheterna till insyn i LU 1985/86:34och påverkan på produktionen kan emellertid ibland, fortsätter näringsutskottel,vara större när tillverkaren är etl storföretag, som måste hantera ett stortantal kundkontakter och som bevakas av massmedierna än när det är fråga om ettlilel, utanför lokaliseringsorten kanske relativt okänt företag. Produktioneller distribution i stor skala kan också medföra lägre kostnader och andrafördelar för konsumenterna. Sammanfattningsvis finner näringsutskottel atl debeskrivna tendenserna bör bedömas på ett väsentligt mera nyanserat sålt än vadsom är fallet i motionen. Under alla omständigheter gäller, anser näringsutskottel,atl ett sådant allmänt uttalande av som del motionärerna förordarinte kan få nägon påtaglig styrande effekt på den konsumentpolitiska verksamhetsom propositionen avser. Frågan om i vilken mån och hur lokal produktion ochdecentralisering av produktionsresurserna skall främjas bör lämpligen prövas iandra sammanhang, t, ex. närings- och regionalpolitiska. ansluter sig lill näringsutskotletsuppfattning och avstyrker därmed bifall lill yrkande 10 i motion 404. Konsumenterna och den offentliga sektorn Det har länge varit en kontroversiell fråga huruvida dekonsumentpolitiska organens aktionssfär skall omfatta även offentligaregleringar och offentlig service. avvisades länken på all hänföra allasamhällsproblem där en godtagbar måluppfyllelse inte förelåg tillkonsumentpolitiken. Den definition pä den statliga konsumentpolitiken som dåfastställdes innebär att konsumentpolitiken skall avse de problem som hängersamman med konsumenternas köp och användning av varor och tjänster, som bjudsut på den privata marknaden eller på marknader som arbetar enligt likartadeprinciper, I proposiiionen föresläs inga ändringar när det gäller dennaavgränsning av det konsumentpolitiska området, 1 motionerna 402 (m), 404 (c) och 405 (fp) kritiserasställningstagandet i proposiiionen. Kritiken sker mol bakgrund av all ettflertal remissinstanser framhållit den stora betydelse som offentlig konsumtionnumera har för hushållen och därför beklagat atl kommittén inte behandlat denoffentliga sektorn och offentliga regleringar. Motionärerna i motion 402 ifrågasätter om del är en riktigutgångspunkt all endast den privata marknaden och inte den offentliga verksamheten skall omfattas av konsumentpolitiken. De hänvisar till att den offentliga konsumtionen ökat från till av den totala konsumtionen. Enligt mofionärernas uppfattning har medborgarnas ställning i motsats lill vad som gäller inom den privata sektorn försvagats ju större den offentliga sektorn har blivit. En viktig orsak till detta förhäl lande är, framhåller motionärerna, atl medborgaren ofta inte har något alternativ, dä han uppträder som konsument av offentlig service. Att det inte finns något alternativ är i mänga fall en naturlig följd av all det exempelvis måste finnas myndigheter som exklusivt tillämpar viss lagstift ning, Molionärerna anser emellertid atl det i vissa sammanhang skulle vara fullt möjligt och önskvärt - med konkurrerande privata alternativ lill del 14 Mot bakgrund av del anförda menar molionärerna atl LU 1985/86:34 manbör överväga "hur förhållandel mellan konsumenten och den offentligaservicen kan förbättras genom konsumentpolitiska åtgärder". Motionärernayrkar att skall inom ramen för inriktningen av konsumentpolitikengodkänna vad de sålunda anfört (yrkande I delvis). 1 motion 404 anförs atl del för enskilda människor ärviktigt all privat och offentligt producerade och tillhandahållna varor styrsav samma regler för marknadsföring, reklamation, produktsäkerhet m,m.Motionärerna konstaterar med förvåning att proposiiionen avvisar en sådanhelhetssyn. Särskilt anmärkningsvärt finner motionärerna föredragandestatsrådets ställningstagande vara när det ses i förhållande till andraprincipiella uttalanden i propositionen. Bl, a, framhålls i proposiiionen atten effektiv konkurrens är etl led i konsumentpolitiken, en principiell syn sommotionärerna delar, Mol bakgrund av del anförda anser motionärerna att denoffentliga sektorn bör fä möjligheter att verka i fri och lika konkurrens medden privata. Enligt motionärernas mening har den offentliga varu- ochtjänsteproduktionen goda förutsättningaratt hävda sig. Motionärernas tilltrotill denna produktion leder dem till etl "ställningstagande för de enskildakonsumenterna och för den offentliga servicens kvalitet". bördärför besluta att som sin mening ge regeringen lill känna vad i motionenanförts om att konsumentpolitikens arbetsområde bör omfatta såväl privat somoffentlig varu- och tjänsteproduktion (yrkande 9), I motion 405 (fp) slutligen konstateras att del är enallvariig brist i propositionen att inte den offentliga sektorn berörs i de förslag som fram förs. Delta är, framhålls del, desto mer beklagligt som den nuvarande konsumentpolitiken inte omfattar huvuddelen av produktionen av offent liga varor och tjänster. Motionärerna pekar på att, om ett företag har en monopolställning, konsumenten alltid har en svag ställning. Därför bör konsumentpolitiken enligt motionärernas mening ha som mål att motverka monopolbildningar oavsett om de finns pä den privata eller pä den offent liga sidan. har endast de statliga företagen kunnat nås av konsu menlpolitiska åtgärder; övriga varor och tjänster tillhandahållna av del allmänna ligger utanför. är det, framhåller motionärerna, uppen bart atl de varor och tjänster som produceras av den offentliga sektorn är av utomordentligt stor betydelse för den enskilde konsumenten. Den en skilde har oftast inte något annat val än att använda de varor och tjänster som det offentliga tillhandahåller. Mot bakgrund av del anförda bör, häv dar motionärerna, den framtida konsumenlpoliliken vara inriktad pä att stärka konsumenternas påverkan på offentligt producerade varor och tjänster. Det föreslås kunna ske genom all t, ex, referensgrupper knyls till de offentliga producenterna. Bland de offentliga förelagen har postverket, och en särställning då de producerar tjänster som i hög grad påverkar den enskildes vardag. Här är en stark konsument påverkan av särskild vikt. Det kan därför, menar motionärerna, finnas anledning att se över konsumentinflylandet även i de statliga verken. Vad som sålunda anförts i motionen om ett stärkt konsumenlinflytande över den offentliga sektorns produktion bör, yrkar motionärerna, ges regering en till känna (yrkande 2). Med anledning av vad som anförts särskilt i molion 402vill utskottet LU 1985/86:34 stryka under att konsumentpolitiken inte omfattarenbart den privata marknaden. Som utskottet redovisat i det föregående omfattardel allmännas konsumentpolitik också offentlig verksamhet som bedrivs pä marknadersom arbetar enligt likartade principer som den privata marknaden gör. Delinnebär bl, a. alt konsumentmyndighelernas arbetsområde och denmarknadsrältsliga lagstiftningen avser även de statliga bolagen liksom deaffärsdrivande verken. Som anförs i proposiiionen (s, 12) gäller detsamma iviss mån också andra delar av den offentliga sektorn. Utskottet delar för sin del föredragande statsrådetsuppfattning alt man inte bör hänföra alla samhällsproblem tillkonsumentpolitiken. En alltför vittgående definition av begreppetkonsumentpolitik kan enligt ulskotlels mening leda till osäkerhet ochförvirring samt skapa gränsdragningsproblem när det gäller olika myndighetersansvarsområden. En avgränsning av del konsumenlpolitiska begreppet är därförnödvändig. Den i propositionen föreslagna och ovan redovisade avgränsningenfinner ulskoitel lämplig. Utskottet anser därför all någon ändring i enlighetmed motionärernas önskemål i motionerna 402, 404 och 405 inle bör ske. Utskottet vill tillägga atl det förhällandel att enoffentlig verksamhet inte omfattas av det allmännas konsumentpolitiksjälvfallet inte hindrar att man kan lägga konsumentpolitiska aspekter även påproblemen i en sådan verksamhet. Dessa aspekter får dock prövas och beaktasinom den sektor av den offentliga verksamheten som närmast är berörd avproblemen. Utskottet vill ocksä helt allmänt peka på att medborgarna inlesaknar möjlighet alt påverka den offentliga verksamheten. Genom den politiskademokratin har medborgarna sålunda ett betydande inflytande på den offentligasektorn. Som framhålls i proposiiionen är det vidare konsumentpolitikens rolli det breda perspektivet alt fästa ansvariga politikers, myndigheters,intresseorganisalioners, förelags m,n, uppmärksamhet pä förhållanden sompåverkar konsumenternas och hushållens situation. Enligt utskottets mening saknas mot bakgrund av detanförda anledning för all som begärs i motion 405 hemställa omöversyn av konsumentinflylandet i de statliga verken eller atl i enlighet medmotionärernas önskemål göra några särskilda uttalanden om inrättandet avreferensgrupper hos den offentliga producenten. På anförda skäl avstyrker således utskottet bifall lillmotionerna 402, 404 och 405 i denna del, I proposiiionen berörs också de regleringar som finns inomden offentliga sektorn. Föredragande statsrådet konstaterar alt dessa i vissafall innebär ingrepp i marknadsprisbildningen, SPK har redan tidigare i sinordinarie verksamhet ofta belyst konsekvenserna för pris- ochkonkurrensförhållanden av skilda offentliga regleringar. betecknar det som angeläget att ytteriigare insatser görs för att"belysa och förstärka konsumentintresset" inom de reglerade områdena.Det är önskvärt att SPK:s tidigare arbete på detta säll fullföljs, anför han.Detta bör, uttalar han vidare, komma lill uttryck i SPK:s instruktion genom altdär anges alt SPK i anslutning till sin utredningsverksamhet särskilt skallbelysa hur offentligaregleringar påverkar pris- och konkurrensförhållanden och där- LU1985/86:34 med konsumenterna, som bereder frågor som rör SPK,välkomnar i sitt yttrande etl sådant tillägg till SPK:s instruktion, vilket detligger inom regeringens kompetensområde alt besluta om. På delta sälltillgodoses enligt näringsutskottets mening till en del de önskemål som, enligtvad som framgår av propositionen, åtskilliga remissinstanser har framfört omalt de offentliga regleringarna skulle uppmärksammas inom konsumentpolitikensram. har i denna del ingen annan mening än dennäringsutskottel gett ullryck för. vill slutligen under detta avsnitt hänvisalill vad som i propositionen sägs om alt den offentliga sektorns förnyelse förnärvarande är ett viktigt reformområde. Sålunda bör, påpekas det, möjligheternaför den enskilde atl påverka innehållet i den offentliga verksamheten ökas.Delsamma gäller möjligheterna all inom den offentliga sektorn välja olikaallernaliv, i. ex, daghem, skola, läkare. Vidare skall kampen mol byråkrati ochkrångel drivas vidare, service och effektivitet främjas samt ansvar ochbefogenheter delegeras och decentraliseras. Enligt ulskotlels mening kommerdessa åtgärder alt fä en utomordentligt stor betydelse för de enskildakonsumenterna, I detta sammanhang hänvisar utskottet till att regeringen idagarna till har överlämnat en skrivelse (skr, 1985/86: 165) variredogörs för bl, a, vad som har gjorts i fråga om regelförenklingar.Vidare redogörs i skrivelsen för de statliga myndigheternas arbete med atlförbättra den statliga servicen, främst erfarenheterna hos de s, k,inlensiv-myndighelerna. I den allmänna debatten har ofta påtalats söm en svaghetatl saknar en brett förankrad allmän konsumentrörelse av den typ som finns i en del andra länder, t. ex. i , Det förhållandel all nägon sådan rörelse inte vuxil fram i innebär emellertid inte att frivilliga konsumentpolitiska insatser saknas. Inom ramen för den verk samhet som olika frivilliga organisationer bedriver har organisationerna ofta att beakta konsumenlpolitiska aspekter. Sålunda har de fackliga orga nisationerna ägnat konsumentpolitiska frågor stort utrymme. Det är också rent allmänt sä att fackliga frågor och konsumentpolitiken har mänga beröringspunkter. En del intressen när det gäller all upprätthålla och stärka konsumenternas kunskap, inflytande, delaktighet och deltagande, i fråga om produktion och distribution kanaliseras genom konsumentkoope rationen. Andra exempel pä organisationer som i sin verksamhet också beaktar konsumenlpolitiska frågor är handikapporganisationerna som läg ger brukarsynpunkter på butikernas, produkternas och informationens utformning. Sålunda har de aktivt tagit del bl. a. i frågorna om prismärk ning på varor. Utskottet återkommer till dessa frågor i ett senare avsnitt. Hyresgäströrelsen och villaägarorganisationerna har på bostadskonsum tionens område åtskilliga aktiviteter kring boendefrågor, Pensionärsor- I 2 1985/86.