bet · G901KrU3 · 1985-12-31 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande fyra motioner medförslag som syftar till att bygga ut museiverksamheten. Områden som bördokumenteras är invandring till , fartygs- och varvsverksamhet,silvermalms-brytningen i . En tillbyggnad till moderna museet iStockholm för att göra det möjligt att visa svensk nutidskonst förordas i enmotion. Ett annat motionsförslag syftar till stöd till kulturhistoriskasegelfartyg. Utskottet har inhämtat yttranden över motion 1984/85:864om utbyggnad av moderna museet från och statens konstmuseer. Tvåreservationer har fogats vid betänkandet. 1 motion 1984/85:433 av m. fl. (s)yrkas 1. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsbeträffande behovet av ett invandrarmuseum, 2. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära att en utredning tillsätts med uppgift attutreda frågan om inrättande av invandrarmuseum, 3. att riksdagenuttalar sig för att ett invandrarmuseum bör lokaliseras till . I motion 1984/85:864 av () yrkas attriksdagen begär att regeringen låter utreda en utbyggnad av moderna museet ienlighet med vad som anförts i motionen. I motion 1984/85:1818 av () och KenthSkårvik (fp) yrkas att beslutar begära att regeringen snabbt låterutreda de kulturhistoriska segelfartygens situation samt att föreslå åtgärdersom utredningen finner angelägna. 1 motion 1984/85:2469 av () yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omett fartygs- och varvsmuseum i . 1 motion 1984/85:2484 av (vpk) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att medel bör anvisas försammanställning I 1985/86. av enpermanent utställning kring silvermalmsbrytningen och silverhante- KrU1985/86:3 ringens historia i och Silbojokk i enlighet med vad somanförs i motionen och hemställer hos regeringen om förslag härom. Motion 1984/85:433 om ett invandrarmuseum Enligt motionärerna finns det i inget museum meden samlad dokumentation av invandringen. De erinrar om att det finns ettutvandrarmu-seum i där den svenska utvandringen frän dokumenterasoch skildras. Motionärerna anser att ett invandrarmuseum skulle bli ett utmärktkomplement till utvandrarmuseet. Museet skulle kunna beskriva och dokumenterainvandringens betydelse för det moderna uppbyggnad samt ge inblick ide miljöer invandrarna kommer ifrån. I verksamheten skulle även ingå atterbjuda andra länder att själva genom utställningar presentera sina ländereller medverka i olika typer av kulturprogram. Museet skulle bidra till att öka kunskaperna ominvandrarnas bakgrund och villkor och därigenom skapa bättre förståelse mellanolika nationaliteter och etniska grupper. Motionärerna påpekar att från har förtsfram förslag om inrättandet av ett invandrarmuseum som lämpligen bör förläggastill kommunen. Vidare har i hos gjorten förfrågan om hjälp att inrätta invandrarmuseum/forskningscentral i . har fått i uppdrag avregeringen att utreda de centrala museernas uppgifter och ansvar för landetsmuseiväsende. Enligt direktiven bör göra en genomgäng av decentrala museernas uppgifter och ansvar i relation till landets museiväsendesamt medverka i planering och samordning av vissa utvecklingsåtgärder vid decentrala museerna. I direktiven erinras om de centrala museernas ställning, ochdet påpekas att genom ökad samverkan mellan de centrala museerna bör derasmöjligheter att göra insatser för landets museiväsende förbättras. I detsammanhanget är det viktigt att precisera den roll som centrala museer börspela gentemot regionala och lokala museer i landet. Vidare framhålls att de centrala museerna bör ses som förhela landet gemensam museiresurs. Den verksamhet som museerna tillsammans bärupp innefattar inte bara ansvar för de förefintliga samlingarna och derasutnyttjande utan även för uppgifter av gemensam karaktär för landets museiväsende. 1 sitt utredningsarbete bör enligt direktivensärskilt beakta följande frågor: De centrala museernas uppgifter iförhållande till landets övriga museiväsende, bl. a. när det gällerdepositioner, utformningen av basutställningar och framställning avvandringsutställningar. De centralamuseernas uppgifter för att tillsammans med övriga museer lösafrågor av gemensam karaktär, t. ex. i vad avser insamlingsverksamhet, ; registreringoch dokumentation, museisäkerhet, museistatistik, museiun- KrU 1985/86:3dervisning, värd och konservering samt forskning. Former för ettökat kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan centrala museer. Riksutställningarsamt regionala och lokala museer. Bedömning avvilken betydelse den nya informationsteknologin kan väntas få för museernasverksamhet och av vilken planering som behövs för att uppnå ett så långtmöjligt enhetligt och ekonomiskt utnyttjande av denna teknik. När det gäller frågan om ett bättreresursutnyttjande genom samverkan mellan museerna bör i sittutredningsarbete ta upp följande frågor: att överväga former förinternutbildning av museernas personal och att utarbeta ett långsiktigtutbildningsprogram för de centrala museernas behov, att prövabehovet av och formerna för en kvalificerad juridisk service till de statligakulturinstitutionerna, att utarbetaformer för att förbättra museernas möjligheter att handläggaförvaltningsrättsliga frågor, att utarbeta enplan för att tillgodose samordningsaspekterna på de centrala museernas lokal-och utrustningsfrägor i samband med såväl nyanskaffning som utnyttjande avbefintliga resurser. Till den del arbetet kan anses få konsekvenser förriksantikvarieämbetet inom myndigheten och statenshistoriska museer bör detta belysas. Upplysningar i anslutning till motionen har avgivit ettremissyttrande över skrivelser frän socialdemokratiska arbetarekommunoch i ställda till statsråden och . I dessa skrivelser hemställdes om inrättande av ett invandrarmuseumi . anförde i sitt yttrande följande: Det brukar då och då påtalas att bevakning ochdokumentation av något visst område eller någon bestämd företeelse i samhälletinte sker pä ett tillfredsställande sätt i museivärlden , något som i ochför sig är naturligt med hänsyn till samhällets ständiga förändring och demycket stora krav som ställs på våra museer när det gäller dokumentation. Endokumentationsinsats kan i princip ske pä flera sätt: ett befintligtspecialmuseum tar ett mer uttalat ansvar, fierabefintliga museer delar på ansvaret, eller ett nytt museumbyggs upp för det speciella område det gäller och tar hela eller huvuddelen avansvaret. Utvecklingen under när det gällerstatens insatser pä museiområdet har varit dels att förbättra organisation,samarbete m. m. inom centralmuseerna, dels att stärka regionmuseerna. 1 enstakafall har staten också stött tillkomsten av nya specialmuseer, nämligenfjällmuseet i och Arbetets museum i . Mot bakgrund av det begränsade ekonomiska utrymmet för nyastatliga insatser på museiområdet anser att man ävenfortsättningsvis måste vara återhållsam när det gäller engagemang i nya museeroch att frågan om dokumentation av försummade områden företrädesvis fär lösasinom den befintliga museistrukturens ram. Invandrarnas kulturer, deras samhällsförhållanden och inteminst invan- KrU 1985/86:3 dringen som samhällsföreteelse i stort är enligtkulturrådets mening områden som skulle behöva dokumenteras på ett mersystematiskt sätt. Det finns ingen särskild instans eller institution somhar till uppgift att dokumentera dessa frågor. SAMDOK samtidsdokumentationenvid kulturhistoriska museer belyser aspekter av invandringen vilka ingår somintegrerade delar av dokumentationsprojekt som SAMDOK genomför. Nordiskamuseet, museet och några länsmuseer gör vissa insatser men ingenav dessa har ett samlat ansvar. Vid kontakter med invandrarorganisationer har kulturrådetinhämtat olika synpunkter och önskemål frän invandrarna. a. har följandefrani-kommit. Det finns ytterst litet dokumentation av helainvandrargruppers bakgrund och kultur det för gruppen gemensammakulturarvet. Däremot finns i enskild ägo föremål, brev, etc. Vissainvandrargrupper, t. ex. balterna, har själva tagit initiativ för att bevaraviktiga delar av sin kultur. Detta sker emellertid först sedan de mest akutaproblemen i samband med infiytt-ningen till det nya landet har lösts. Därmedriskerar man att förlora en viktig del av sin historia, nämligen den förstatiden efter invandringen. Flyktingar och även andra invandrargrupper betraktar oftamyndigheter och institutioner med misstro beroende pä tidigare erfarenheter ihemlandet. Detta gör att man ogärna avhänder sig material till existerandeinstitutioner, något som givetvis försvårar insamlingsarbetet. Synpunkterna från invandrarorganisationerna liksomskrivelsen om invandrarmuseum i ger vid handen att de problem som rörinvandrarnas dokumentationsfrägor inte är renodlade museifrågor utan har anknytningtill arkivväsendet och forskningens område. Men för att tillgodose krav ochbehov inom dessa skilda men besläktade områden bör man ta ett samlat grepp omfrågorna för att analysera hur de olika delproblemen lämpligen bör lösas. kommer att i anslutning till detutredningsuppdrag regeringen givit att utreda decentrala museernas uppgifter och ansvar för landets museiväsende ta upp fråganom dokumentation av invandrarnas kulturer. behandlade utskottet (KrU 1984/85:2) förslagom att förutsättningarna för att inrätta ett invandrarmuseum i Norrköpingborde utredas. Utskottet avstyrkte förslaget med hänvisning till statsrådetGöranssons uttalande i budgetpropositionen (prop. 1984/85:100 bil. 10) attvissa övergripande museipolitiska frågor skulle bli föremål för överväganden.Riksdagen följde utskottet. I samma betänkande redovisade utskottet behandlingen åren1975 och 1980 av förslag som syftade till att ett arkiv för invandrarkulturenskulle inrättas. Dessa förslag avstyrktes av utskottet och avslogs avriksdagen. Motion 1984/85:864 om utbyggnad av moderna museet Ett statligt museum för svensk nutidskonst bör enligtmotionären komma till stånd. Moderna museets samlingar av svenska konstverkskulle kunna visas permanent i detta museum. Motionären förordar att modernamuseet byggs ut.så att den svenska och den utländska nutidskonsten kan visas på ett KrU1985/86:3 ställe. Hon säger sig vara medveten om att en sådan utbyggnad innebären stor ekonomisk satsning som är svär att genomföra i dagens ekonomiska läge.Det är dock viktigt att planera för framtida satsningar pä kulturområdet ochatt olika vägar att finansiera sädana satsningar undersöks. Motionären anförvidare att privata skulle ha visat intresse för att finansiera enutbyggnad, vilket skulle kunna innebära att finansieringen inte skulle behövaske enbart över statsbudgeten. och statens konstmuseer som har yttratsig över motionen framhåller behovet av insatser för att åstadkommatillräckliga magasinsutrymmen och bättre entréförhållanden för moderna museet.Statens konstmuseer understryker nödvändigheten av att en förbättring avlokalförhållandena vid museet kommer till stånd. Verket upprättar i samråd med sektorsansvarigamyndigheter en långsiktig projektplan för större byggnadsinvesteringar inom verketslokal-hållning.sområde. 1 projektplanearbetet övervägs bl. a. vilkainvesteringar som skall prioriteras inom de ramarregeringen angivit i planeringsdirektiv och budgetriktlinjer. För de statliga museerna innebär nuvarande planering attinvesteringsutrymmet i första hand tas i anspråkav tvä stora projekt nybyggnad för och om- och tillbyggnad förriksmuseet. Vidare utreds i särskild ordning förutsättningarna för en nybyggnadför lantbruksmuseum i . Vid sidan härav planeras begränsadeupprustningsätgärder genom s. k. ätgärdsprogram och punktinsatser för vissamuseer som disponerar äldre lokaler som mäste moderniseras eller kompletteras.För statens konstmuseer genomförs successivt ett omfattande ätgärdsprogram förupprustning av nationalmuseibyggnaden efter den ut-fiyttning av verksamhet somnyligen genomfördes till de ombyggda lokalerna i kvarteret genomförs en ombyggnad av lokaler för fotografiska museet päSkeppsholmen. För moderna museet slutförs f. n. en utredning omförutsättningarna för att förbättra klimatförhållandena i lokalerna med hänsynfrämst till samlingarnas krav. Nuvarande brister i detta avseende liksom denuppenbara bristen pä tillräckliga magasinsutrymmen är en följd av debegränsningar av om- och tillbyggnadsarbetena som blevnödvändiga pä grund av medelsbrist. Även entréförhällandena skulle behövaförbättras. Pä grund av det starkt begränsade medelsutrymmet ochprioriteringen av andra större projekt planeras f n. endast mindre åtgärder föratt förbättra lokalsituationen för moderna museet. Parallellt härmed pågårkontakter mellan i första hand museet och tänkbara om möjligheternatill projektering av en tillbyggnad för magasin. Möjligheterna att utföra en tillbyggnad till modernamuseet är starkt begränsade och har inte närmare studerats. Om utökade lokalerför utställningsverksamheten skulle prioriteras frän kulturpolitiskautgångspunkter bör en utredning av de fysiska och ekonomiska förutsättningarnaför lokalfrågan inte begränsas till utökande av utställningslokalerna utanäven inkludera de ovan angivna lokalproblemen. Statenskonstmuseer (SKM) noterar i sitt yttrande med tacksamhet och KrU 1985/86:3glädje det intresse för moderna museets lokalproblem som kommer till uttryck imotionen. I yttrandet anförs vidare följande: Enligt SKM:s uppfattning skulle en tillbyggnad, som mycketväl kan anslutas till den befintliga fastigheten på , projekteraspå sådant sätt att den skulle bli särskilt väl lämpad att presenterasamlingarna av svensk och övrig nordisk konst . Det äroftast dessa samlingar som tillfälligtvis får flyttas undan för att lämnaplats ät de tillfälliga utställningarna. SKM vill i detta sammanhang även understryka vikten av atten om- och tillbyggnad av moderna museet inte inskränker sig till de publikaytorna. När museet byggdes skapades en allvarlig obalans mellanökade publikutrymmen och lagerlokaler som gör det praktiskt tagetomöjligt att på ett betryggande och professionellt sätt lagra de delar avsamlingarna som inte kan hänga uppe i museet. De otillräckliga förrädsutrymmenagör dessutom att dessa delar av samlingarna inte kan göras tillgängliga förforskning i den utsträckning som borde vara museets skyldighet. En annan betydande nackdel med den befintliga byggnaden äravsaknaden av en entré- och receptionslokal. torde vara detenda betydande museum i världen där publiken kommer direkt in i samlingar ochutställningar iförda ytterkläder, väskor och paraplyer. Bortsett från att detär synnerligen obekvämt utgör detta ett stort säkerhetsproblem och skapar svårighetermed klimatet i salarna till allvarligt men både för dem som arbetar där och förkonstverken. En sådan receptionsbyggnad skulle inrymma garderob,förvaringsboxar, toaletter, informationsdisk, boklåda och entrékassa. I anslutning till denna byggnad behöver museet också enmindre föreläsningssal med plats för ca femtio personer samt ett visningsrumför video. 1 samband med en om- och tillbyggnad måste ocksåklimatförhållandena i hela byggnaden, inklusive lagerutrymmen, ägnas storuppmärksamhet. Variationerna i både temperatur och luftfuktighet är i dagsädana att de utgör ett allvarligt hot mot beständigheten hos de permanentasamlingarna. Både när det gäller behovet av lagerlokaler ochklimatförhållandena i museet finns det färdiga utredningar hos byggnadsstyrelsenmed förslag till lämpliga åtgärder. SKM vill slutligen understryka det som sägs i motionen omintresset frän privata bidragsgivare när det gäller att lösa museetslokalproblem; ett sådant intresse finns och ett ökat intresse från sidaskulle, enligt SKM:s mening, kunna aktivera de privata donatorerna. Motion 1984/85:1818 om bevarande av kulturhistorisktvärdefulla fartyg I motionen erinras om den verksamhet som bedrivits iSveriges segelfar tygsförening för att underhålla och bevara kulturhistoriskt värdefulla far tyg. Motionärerna anser att om denna verksamhet skulle upphöra riskerar en del av ett rikt kulturarv att försvinna. De hävdar att det saknas enhetliga normer för renoveringar. De anser vidare att ett system borde byggas upp som också innefattar lånemöjligheter för dem som rustar upp och bevarar kulturhistoriskt värdefulla fartyg. Detta lånesystem kunde byggas upp enligt samma regler som gäller beträffande renovering av kulturminnesmärkta hus. Statliga stödinsatser skulle också kunna utformas ( pålikartat sätt som gäller för museijärnvägsföreningarna i . Den KrU 1985/86:3 av motionärerna önskade översynen bör även omfatta enkartläggning av de kulturhistoriska segelfartygens antal och kondition. Vissa upplysningar i anslutning till motionen behandlade kulturutskottet tvä motioner medförslagom dels bevarande av kulturhistoriskt värdefulla fartyg, dels bevarandeav ångfartyg. Utskottet lämnade i sitt betänkande KrU 1979/80:9 ianslutning till motionerna en redogörelse för en utredning om bevarandet avmuseifartyg som utförts inom statens . Utredarnas synpunkter och förslag har presenterats iutredningen fartyg att värna om kulturarvet som lades fram i juni1978. Utskottet redovisade även ett remissyttrande från statenskulturråd till över ett förslag från om stöd för bevarande av segelfartyg. Remissyttrandet-gick ut på att en inventering av beståndetav äldre fartyg och att en utredning om hur skilda initiativ bäst skall stödjasborde komma till stånd. menade att utredningsarbetet borde bedrivasav statens . Utskottet erinrade om att frågor om bevarande avkulturhistoriskt värdefulla fartyg har ägnats stortintresse. Utskottet anförde vidare följande: När det gäller att bevara kulturhistoriskt värdefullafartyg arbetar man efter i huvudsak tvä linjer. Antingen tas sädana fartyg tillvara för att införlivas med museisamlingar eller bevaras de med syfteatt även i fortsättningen vara i bruk. Enligt museets utredningfinns 22 svenska museifartyg, varav tre statliga. Museifartygenutgör endast en mycket liten del av det totala antalet bevarade gamla fartyg.Detta senare antal kan inte överblickas. Det finns emellertid relativtmänga ideella föreningar och stiftelser, några bland dem museiföreningar, somtagit till uppgift att ta hand om gamla fartyg, rusta upp dem och i en del fallhälla fartyg i trafik eller använda dem på annat sätt. I utredningen nämns 25föreningar och ett uppskattat medlemsantal på 5 000. Motionerna 1978/79:1860 och 1862 behandlar enligt utskottetsuppfattning ett område som försummats inom kulturminnesvärden. belägghärför ges också i museets utredning och i statens kulturrådsyttrande över en framställning frän . Ett av målen för den statliga kulturpolitiken är attgarantera att äldre tiders kultur tas till vara och levandegörs. Att det kulturarv som vår äldre sjöfart representerar därvid mäste uppmärksammas anser utskottet själv klart mot bakgrund av sjöfartens betydelse förr och och med hänsyn till att stora grupper människor haft sin bärgning inom denna näringsgren. har bedömt det som angeläget att det vid sidan om museernas dokumentation och belysning av sjöfartens historia bedrivs aktiviteter i syfte att bevara fartyg som bildar inslag i miljön i hamnarna och i farle derna. Utskottet instämmer i denna bedömning och noterar att föreslagit dels en inventering av beståndet av gamla fartyg, dels ett inledan de utredningsarbete som skall behandla vissa aktuella frågor om stöd till bevarandearbetet. Utskottet finner det angeläget att museet bedriver det inventerings- och utredningsarbete som föreslagit. Deönskemål om utredningar som förs fram i motionerna bör därmed i KrU1985/86:3 avsevärd grad bli tillgodosedda. Avsikten är att ett sådant arbeteskall ge underlag för en närmare bedömning av behovet att utreda frågor om lagstiftningoch statsbidrag för rekonstruktionsarbeten. Utskottet avstyrkte motionerna som avslogs av . Den av förordade inventeringen av beståndet aväldre kulturhistoriska fartyg har genomförts . Motion 1984/85:2469 om ett fartygs- och varvsmuseum Motionären erinrar om att det finns ettfartygsmuseum vid i i anslutning till . Detfinns nu vissa planer på att i anslutning till detta fartygsmuseum skapa ettframtida, levande museum bestående av både handels- och örlogsfartyg och återskapanågot av den miljö som fanns i hamn. Motionären anser att envarvsutställning kan ordnas i fartyget . Det innebär att det skullebli möjligt att i riktig miljö visa allt det som rör sjöfart. Motionären anföratt ett kombinerat varvs- och fartygsmuseum som speglar en mycket viktig ochlevande näring borde fä del av de statliga medel som utgår till museiverksamhetpå skilda häll i landet. behandling av frågan om varvsmuseum i m.m. Förslag om inrättande av ett varvsmuseum i harutskottet behandlat (KrU 1981/82:11, KrU 1983/84:5och KrU 1984/85:2). Vid samtliga tillfällen har förslagen avstyrkts avutskottet och avslagits av . redovisade utskottet utförligtärendets tidigare behandling och erinrade bl. a. om det yttrande som statenskulturråd är 1981 avgivit över det dä aktuella förslaget om ett varvsmuseummed ställning som riksmuseum. hänvisade till rådets principiellainställning att varje näringsgren bär ansvaret för dokumentationen av sin egenhistoria. Svenska Varv hade redan på ett förtjänstfullt sätt tagit ett ansvargenom det arbete som utförts inom projektet. konstaterade vidare att projektetöverensstämmer väl med de kulturpolitiska mål som antagit och anfördeföljande: Det är dock mening att de knappa resursernainom museiområdet inte bör splittras upp på för många enheter. En samordningmed respektive regionmuseum bör därför i första hand ses som den mest praktiskaoch effektiva lösningen. Detta resonemang låg också bakom statsmakternasbeslut dä regionmuseireformen påbörjades . Det finns anledning att än starkare hävda detta synsätt eftersom reformen ännu inte fullföljtsenligt de ursprungliga intentionerna. Sammanfattningsvis finner att tankarna pä ettvarvsmuseum i oavsett dess regionala eller centrala ställning ärytterst frukbara och stimulerande för den fortsatta utvecklingen av svensktmuseiväsende . vill därför återkomma i frågan ochdelar museinämnds uppfattning att en kommitté bör tillsättas meduppdrag att utarbeta ett detaljerat förslag rörande ett varvsmuseum. Kommittén,i vilken representanter för bl. a. museer och Svenska Varv bör ingå, böringående pröva alternativa handlingslinjer vad gäller finansiering i ochorganisation av ett varvsmuseum. 1 sittbetänkande är 1983 redovisade utskottet att kommunstyrelsen i Göte- KrU1985/86:3 borg tillsatt en kommitté med uppdrag att närmare utredafrågan om ett eventuellt varvsmuseum i . Utskottet påpekade också attutskottet är 1981 understrukit att det är viktigt att en teknisk och industrielltradition och miljö på olika områden som är stadda i förändring kan sparas ochatt samhällets kulturpolitiska mål bl. a. innebär att insatserna för att bevaraoch föra kulturtraditionerna vidare skall gälla hela samhällets historia. Vid behandlingen påpekade utskottet attkommittén avsåg att lämna sitt förslag . Utskottet noterade även som värdefullt den samverkan kringprojektet som sker mellan företrädare för branschen och kommunen. Kommittén har överlämnat sin slutrapporttill kommunstyrelsen i . 1 rapporten föresläs dels att Svenska Varvskall ta initiativ till att bilda Stiftelsen varvsmuseum, dels attstatsmakterna med näringslivet skall samråda om ansvaret för vården avindustriminnen med sikte pä att näringslivet genom en industriminnesfond skallsvara för branschmuseers långsiktiga kapitalförsörjning. Rapporten är förnärvarande föremål för beredning. Motion 1984/85:2484 om silvermalmsbrytningen i Motionären erinrar om verksamheten vid Nasafjällssilvergruva och menar att silverbrytningen och därmed sammanhängande socialaförhållanden bör dokumenteras genom en permanent utställning omNasafjällsepoken. En sådan bör komma till stånd vid någon ort i Nasafjällsnärhet, i första hand i . 1 en sådan utställning bör enligt motionärenNasafjällsepoken sättas in i ett större sammanhang där bl.