bet · G901UbU6 · 1985-12-31 00:00:00 — Bakgrunden är attreligionsundervisningen enligt Lgr 80 skall vara objektiv och ge elevernakunskaper och insikt om alla de stora religionerna. Rehgionsunder-visningen hardärmed kommit att bh ett led i ansträngningen att genom information om skildaetiska, kulturella och rehgiösa förhållanden öka elevernas förståelse för ochtolerans beträffande företeelser som kan verka främmande. Ensådan förståelse och tolerans är mycket viktig i det multikulturella samhälle,som finns i . En religionsundervisning för alla är också ett sättatt ge de barn som växer upp i landet en gemensam referensram. En sådangemensam ram skulle vara ett verksamt inslag i strävandena att överbrygga dekulturskillnader som kommer att vara en realitet i allt fler kommuner i och medatt flyktingmottagandet fått en ny organisation. Medanledning av de speciella förhållanden som föreligger - den europeiskakonventionen angående skydd för de mänskliga rätfigheterna och de grundläggandefrihetema - måste vi dock konstatera att förutsättningar inte finns för attkräva att undervisning i religionskunskap skall vara ett ämne församtliga elever. Lagförslageni proposition 1985/86:10 Lag om ändring i skollagen (1962: 319) Härigenom föreskrivs att 22 Sskollagen (1962:319)' skall ha följande lydelse. UbU 1985/86:6 Bil. utgörs av nio ledamöter, som utses för treår. räknat från och med den året efter det, då val i hela riket tilllandsting (x hur ägt rum. Av ledatnötcnui skall två utsesav regeringen, varav en bland företrädare för arbetsfivarc och en blundföreträdare för arbetstagare inom länet, samt en av och enav . Fem IcdtiitKilcr skall väljas av . I Gotlandslän skall fem ledamöter utses av kommunfullmäktige i kommun.Omfattar unnat län kommun, som ej tillhör landstingskommun, skall tre ledamöterutses av och två ledaitiöter av koin-munfidlniäktigc. För var och en av de ledamöter som utses av regeringen,och skull en suppleant utses. För de ledamötersom väljs (IV liindstinteteller koni-mtinfulhnäktiie skall lika många siipplcitntcr väljas. Suppleanternaskall utses som ledamöterna. Ledamöterna och suppleanterna skall vara bosatta inomlänet. Ont villkor i övrigt gäller vad regeringen föreskriver. (indstinf,'et skall välja fem av ledamöterna ilänsskolnämnden. I skall fem ledamöter tit ses f/r kommunfullitiäklic i . I samt i länskall tre ledamöter utses av och två ledamöter av kommunfullmäktigei respektive kommun. För de Icditinöter som väljs avlandstinget eller komtni/nfi/llmäktigc skall lika mån,i;a suppleanter väljas. Ledamöter inh suppleanter som väljsenligt första stycket skall utses räknat från och med den efter det när allmänna val tdl landsting och kom-munfidlinäktigc har ägtrum. De skall vara bosatta inom länet. Om villkor i övrigt gäller vad regeringenföreskriver. Dennalag tiiidcr i kraft den . Liiycnomlrvckt 1970: 1026. .Senaste lydelse 1981: 111.. 2 Förslag till UbU 1985/86:6 Skollag ®''- Härigenom föreskrivs följande. 1 kap. Allmänna föreskrifter 1 § Genom , gymnasieskolan och andramotsvarande skol former anordnar samhället utbildning för barn och ungdomar. Utbildningens allmänna mål är att ge eleverna kunskaper,utveckla deras färdigheter och i samarbete med hemmen främja deras utvecklingtill harmoniska människor och till dugliga och ansvarskännande samhällsmedlemmar. 2 S Denna lag innehåller föreskrifter om 1. barnsoch ungdomars rätt till utbildning och deras skolplikt, 2. ochgymnasieskolan. 3. vissamotsvarigheter till och gymnasieskolan, 4. skolhälsovård. Skolformer och deras htivtidmän 3S Kommunerna är huvudmän för . Kommuneroch landstingskommuner är huvudmän för gymnasieskolan. 4 8 För barn ochungdomar som inte kan gå i och gymnasieskolan därför att de ärpsykiskt utvecklingsstörda finns särskolan. Landstingskommuner och i vissafall kommuner iir huvudmän för särskolan. 5 § För barn sompå grund av synskada, dövhet, hörselskada eller (al-skada inte kan gå igrundskolan eller motsvarande del av särskolan finns specialskolan. Staten ärhuvudman för specialskolan. 6 § Somalternativ till finns sameskolan för vilken staten är huvudman. Termer m. m. 7 S I denna lag avses med det offentliga skolväsendet , gymnasieskolan,särskolan, specialskolan och sameskolan. fristående skola en skola för vilken en fysisk ellerenskild juridisk person är huvudman. 8 § Det som i lagen sägs om psykiskt utvecklingsstördagäller även dem som har fått ett betydande och bestående begåvningshandikapp på grimd av hjärnskada, föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom, samt perso ner med barndomspsykos. 1 lagen (1985:568) om särskilda omsorgerom psykisktutvecklingsstörda m. fl. (omsorgslagen) finns bestämmelser om vissa andrasärskilda insatser än utbildning. 9 § Förden som är bosatt i riket avses i lagen med henikowmini den UbU 1985/86:6kommun i vilken han är kyrkobokförd. Är han inte kyrkobokförd i riket bj] 2 avses med hemkommun den kommim ivilken han vistas stadigvarande eller, om han saknar stadigvarande vistelseort,den kommun i vilken han för tillfalle( uppehåller sig. Med licmlandstiiigskommiin avses den landsfingskommun tillvilken hemkommunen hör. Det ofTentliga .skolvä.scndets jillmänna organi.>iation 1 S skall ha tillsyn över det offentliga skolväsendet. 2 S Inom varjelän skall en länsskolnämnd under ha tillsyn över detolTcntliga skolväsendet. 3 S Landstingetskall välja fem av ledamöterna i länsskolnämnden. 1 lån skall femledamöter väljas av kommunfullmäktige i . I och Bohiislän samt i skall tre ledamöter väljas av octi tvåledamöter av kommunfullmäktige i respektive kommun. För deledamöter som väljs av eller kommimfullmäkfigc skall lika mångasuppleanter väljas. Ledamöter och suppleanter som viiljs enligt första stycketskall utses räknat året efter det närallmänna val till landsting och kommimfullmäktige har ägt rum. De skall varabosatta inom länet. Om villkor i övrigt gäller vad regeringen föreskriver. I varje kommun skall det finnas en skolstyrelse. Skolstyrelsen skall vara lokal styrelse för kommunensgrundskola. Om kommunen anordnar gymnasieskola, skall skolstyrelsen vara lokalstyrelse även för gymnasieskolan. 5 S 1 varje landstingskommun, som anordnar gymnasieskola,skall en utbildningsnämnd vara lokal styrelse för gymnasieskolan. skall antingen tillsätta en särskildutbildningsnämnd eller ge en annan niimnd i uppdrag att vara utbildningsnämnd. 6 § skall ha hand om förvaltning och verkställighet inomsina verksamhetsområden enligt denna lag. Detta giiller dock inte i den månnågon annan skall svara för uppgifterna enligt lag. enligt föreskrift sommeddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ellerenligt beslut som avses i 3 kap. 14 § kommunallagen (1977: 179). 7 § Förskolstyrelse och särskild utbildningsnämnd gäller i tillämpliga delar 3 kap. 25.3*! 4 §, 5 S första och (redje styckena, 6- 9 §första stycket samt 10-12 §§ kommunallagen (1977: 179). För gäller dock inte 3 kap. 5 S förstastycket eller 6 S kommunallagen. Utan hinder av 2 S 2 förvaltningslagen (1971:290) skall 4och 5 §§ i den lagen tillämpas i samtliga ärenden hos skolstyrelse och särskildutbildningsnämnd. 8 § Bestämmelser om lokala styrelser för särskolan och specialskolan UbU1985/86:6 finns i 6 och 7 kap. gjj2 9 § Ensameskolstyrelse skall vara lokal styrelse för sameskolan. 10 8 Utbildningen i och dess motsvarigheterinom det of fentliga skolväsendet skall bedrivas som kallas läsår och som delas upp på en hösttermin och en vårtert7iin. Lärokursen skall delas upp i årskurser. En elev skall normalt kunna gå igenom en årskurs under ett läsår. Detsamma gäller för gymnasieskolan och motsvarande del avsärskolan, om inte annat följer av föreskrifter som meddelas av regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer. 3 kap. Skolph'kt och rätt (ill utbildning Skolplikt och motsvarande rätt till utbildning 1 § Barn som är bosatta i riket har skolplikt enligtföreskrifterna i detta kapitel. Skolplikt gäller dock inte i fråga om barn. som varaktigt vistas utom riket eller vars förhållanden är sådana att det uppenbariigen inte kan begäras att barnet skall gå i skola. Skolpliklen motsvaras av en rätt att få utbildning inomdet offentliga skolväsendet. 2 S Barn iallmänhet har vanlig skolplikt. Den skall fullgöras i , om inteannat följer av 8- 10 kap. 3 § Särskildskolplikt har barn som inte kan gå i därför att de är psykisktutvecklingsstörda, synskadade, döva, hörselskadade eller tal-skadade. Sådanskolplikt skall fullgöras i särskolan eller specialskolan, om inte annat följerav 9 eller 10 kap. De psykiskt utvecklingsstörda skall tas emot i särskolanoch övriga i specialskolan. Psykiskt utvecklingsstörda, som på grund avsynskada, dövhet, hörselskada eller talskada inte kan gå i särskolan; skalldock tas emot i specialskolan. 4 § Den lokala styrelsen för särskolan skall påframställning av barnets vårdnadshavare eller skolstyrelsen i barnets hemkommun pröva om barnet skall tas emot i särskolan under sin skolpliktstid. Den lokala styrelsen för specialskolan skall påframställning av barnets vårdnadshavare, skolstyrelsen i barnets hemkommuneller den lokala styrelsen för särskolan pröva om barnet skall tas emot ispecialskolan under sin skolpUktstid. Om ett barn, som har tagits emot i särskolan, bedöms kunnagå över till , skall den lokala styrelsen för särskolan besluta attbarnet inte längre skall vara elev i den skolan. Motsvarande gäller för denlokala styrelsen för specialskolan, om ett barn. som har tagits emot i denskolan, bedöms kunna gå över till eller särskolan. 5 § Beslut av den lokala styrelsen för särskolan ellerspecialskolan i ärende enligt 4 § får överklagas hos genom besvär. beslut får överklagas hos regeringen genom besvär. Beslutenfår överklagas endast av barnets vårdnadshavare. Skolpliktensinträde och skolstarten UbU 1985/86:6 6 § Skolplikten inträder höstterminen det kalenderår då barnet fyller sju "" 7 § Om ettskolpliktigt barn inte är moget för skolgång, får skolstyrelsen i barnets hemkommun efter medgivande av barnets vårdnadshavare besluta att barnet skall börja skolgången först höstterminen det kalenderår då barnet fyller . Om barnet har sådant handikapp som enligt 3 § kan varagrund för särskild skolplikt, skall skolstyrelsen i ärendet inhämta yttrandefrån den lokala styrelsen för särskolan eller specialskolan. Om skolstarten skjuts upp, skall barnet gå i förskola. Föreskrifterom förskola finns i socialtjänstlagen (1980:620). Skyldigheten att gå iförskola omfattar högst . 8 § På begäran av ett bams vårdnadshavare fårskolstyrelsen i barnets hemkommun tillåta att barnet redan höstterminen det kalenderår då barnet fyller sex är börjar i eller i en motsvarande skola för barn med vanlig skolplikt. Tillstånd får lämnas endast om barnet är moget för skol gång. Under samma förutsättningar får den lokala styrelsen försärskolan eller specialskolan tillåta att ett barn börjar skolgång där eller ien motsvarande skola än normalt. 9 § Beslut av den lokala styrelsen i ärende enligt 7 eller8 § får överklagas hos genom besvär. beslut får inte överklagas. 10 8 Skolplikten upphör vid utgången av vårterminen detkalenderår då barnet fyller eller, om barnet har särskild skolplikt, . Om barnet tillfredsställande slutför högstaårskursen i eller motsvarande i någon annan skola där barnet färfullgöra sin skolplikt, upphör därmed denna. Skolplikten upphör också, ombarnet vid särskild prövning visar att det har motsvarande kunskaper. Sådanprövning anordnas av skolstyrelsen eller, för barn med särskild skolplikt, avden lokala styrelsen för särskolan eller specialskolan. Beslut av den lokala styrelsen i ärende om skolpliktensupphörande fär överklagas hos genom besvär.Skolöverstyrelsens beslut får inte överklagas. Deltagandet i utbildning för skolpliktiga 11 § Varje barn som fullgör skolplikt inom det offentligaskolväsendet eller på något annat sätt skall delta i den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, om barnet inte är sjukt eller har annat giltigt skäl att utebli. En skolpliktig elev får beviljas kortare ledighet förenskilda angelägenheter. Disciplinär åtgärd mot en skolpliktig elev får avseelevens närvaro i skolan, dock endast i ringa omfattning. Ingen är på grimd av skolplikt, som fullgörs inom detoffentliga skolväsendet, skyldig att gå i skolan per läsåreller att någon dag delta eller, i de två lägstaårskurserna, . 12 § Påbegäran av en skolpliktig elevs vårdn Ishavare skall eleven 1985/86:6 befrias frän skyldighet att delta i annars obligatoriska inslag iverksamhe- gjj 2 ten, omdet med hänsyn till särskilda omständigheter inte är rimligt att kräva atteleven deltar. Befrielse skall alltid medges från undervisning ireligionskunskap, om eleven tillhör ett trossamfund, som har regeringenstillstånd att i skolans ställe ombesörja sådan undervisning, och eleven visaratt han deltar i denna. Om elevens vårdnadshavare kräver det. skall begäran ombefrielse prövas av den lokala styrelsen för skolan eller, för elever utanfördet offentliga skolväsendet, av länsskolnämnden. Avslås begäran vid sådanprövning, får beslutet överklagas hos genom besvär. Skolöverstyrelsensbeslut fär överklagas hos regeringen genom besvär. Tillsynen över att skolplikten fullgörs 13 § Skolstyrelsen skall se till att skolpliktiga elever ikommunens grund skola fullgör sin skolgång. Skolstyrelsen skall också se till att skolpliktiga barn, som är kyrkobokförda i kommunen men inre går i dess grundskola, på något annat sätt får föreskriven utbildning. Den lokala styrelsen för särskolan eller specialskolanskall se till att skolpliktiga elever i skolenheter under dess ledning fullgörsin skolgång. 14 § Om en skolpliktig elev i en skola utanför detoffentliga skolväsendet är frånvarande i stor utsträckning utan giltig orsak, skall huvudmannen för skolan anmäla förhållandet till skolstyrelsen i barnets hemkommun. styrelsen skall pröva om barnet skall åläggas skolgång i eller, om skäl föreligger, överlämna anmälan till den lokala styrelsen för särsko lan eller specialskolan, som skall pröva om barnet skall åläggas skolgång där. Beslut om att ålägga barnet skolgång får överklagas hoskammarrätten genom besvär. 15 § Den som harvårdnaden om ett skolpliktigt barn skall se till alt barnet fullgör sinskolplikt. 16 § Om enskolpliktig elev i det offentliga skolväsendet inte fullgör sin skolgång ochdetta beror på att elevens vårdnadshavare inte har gjort vad på dem ankommerför att så skall ske. får länsskolnämnden vid vite förelägga elevensvårdnadshavare att iaktta sina skyldigheter. Motsvarande gäller omvårdnadshavare för ett skolpliktigt barn. vars skolgång uppskjutits. inte sertill att barnet går i förskola, när skyldighet till detta föreligger. Ettföreläggande gäller , även om beslutet överklagas. Vitet fårinte förvandlas till fängelse. Beslut av länsskolnämnden i ärenden enligt denna paragraffår överklagas hos kammarrätten genom besvär. Fortsatt utbildning ni. m. efter skolpliktens upphörande 17 § Om en elev i , när skolplikten upphör,inte tillfredsstäl lande har slutfört sista årskursen men bedöms ha förmåga att fullfölja utbildningen, skall eleven beredas tillfälle att göra detta under högst efter det att skolplikten upphörde. Detsamma gäller elever i sameskolan och sådanaelever i specialskolan som inte är psykiskt utvecklingsstörda. Ärenden enligt denna paragraf prövas av den lokalastyrelsen. Dess UbU 1985/86:6 beslut får överklagas hos skolöverstyrelsengenom besvär. Skolöverstyrel- gjj 2 sens beslut får inte överklagas. 18 § Hemkommunen har skyldigheter enligt andra stycket(uppföljnings ansvar) i fråga om ungdomar som har lämnat eller motsvaran de utbildning men som ännu inte har fyllt . Ansvaret omfattar dock inte ungdomar som avses i 19 §. Genom skolstyrelsen skall hemkommunen hålla sigunderrättad om hur ungdomarna är sysselsatta. Har de inte stadigvarandesysselsättning genom studier i gymnasieskolan eller fast anställning eller påannat sätt, skall hemkommunen själv eller genom andra erbjuda dem personligstudie- och yrkesvägledning samt kurser, praktik eller annan liknandeverksamhet. I 5 kap. 7 § finns bestämmelser om rätt för den somuppfyller gällande behörighetsvillkor att i män av plats få utbildning igymnasieskolan. 19 § Ungdomar som inte kan gå i gymnasieskolan därför attde är psy kiskt utvecklingsstörda har rätt att efter skolpliktens upphörande fä annan utbildning inom det offentliga skolväsendet intill utgången av vårterminen det kalenderår då de fyller . Om de inte bereds utbildning i specialsko lan, skall de tas emot i särskolan. Om en elev i särskolan där har påbörjat yrkesutbildningeller motsvarande före utgången av vårterminen det kalenderår då eleven fyller21 år. skall eleven beredas möjlighet att fortsätta i särskolan till utgångenav vårterminen del kalenderår då eleven fyller , om det behövs för attslutföra utbildningen. 20 S Den som efterskolpliktens upphörande genomgår utbildning inom det offentliga skolväsendeteller annars med stöd av denna lag skall pä egen eller ställföreträdares begäranbefrias från deltagande i inslag som annars inte kan väljas bort, omförutsättningarna i 12 S är uppfyllda. 1 fråga om prövning och överklagandegäller bestämmelserna i 12 § tredje stycket. 21 § Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer får i fråga om utbildning enligtdenna lag efter skolpliktens upphörande meddela föreskrifter om disciplinäraåtgärder och skiljande av elev från en viss studieväg eller motsvarande. 1 § Grundskolanskall ha nio årskurser. Av dessa utgör 1-3 lågstadium, 4-6 mellanstadium och7-9 högstadium. 2 § Utbildningeni skall syfta till att ge eleverna de kunskaper och färdigheteroch den skolning i övrigt som de behöver för att delta i samhällslivet. Denskall kimna ligga till grund för fortsatt utbildning i gymnasieskolan. 3 § Eleverna igrundskolan skall ha en i huvudsak gemensam studiegång, om inte annat följer avföreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringenbcslämmer. Särskilt stödskall ges till elever som har svårigheter i skolarbetet. 4 § Elever iskilda kommuners grundskolor och vid olika skolenheter UbU 1985/86:6 inomsamma kommun skall så långt möjligt få en likvärdig utbildning. 5 § Regeringenellerden myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om vilkenkunskaps- och färdighetsnivå som skall eftersträvas på olika områden och vilkamoment som alltid skall ingå i utbildningen. Skolstyrelsen och de som verkar iskolan skall ha möjlighet att välja mellan olika ytterligare moment. 6 § Varje kommunskall anordna grundskola av den omfattning som krävs för att ta emot barn somhar rätt att gå där enligt denna lag. 7 § Varje kommunär elevområde för sin grundskola, om inte annat följer av andra eller tredjestycket. En kommun eller en del därav skall för en eller fleraårskurser ingå i elevområdet för en annan kommuns grundskola i stället för ielevområdet för den egna , om en sådan indelning behövs med hänsyntill kommunikationer eller av andra skäl. Om en kommun med stöd av särskilt medgivande av regeringeneller annan statlig myndighet bedriver en speciell verksamhet i någon del avsin grundskola, får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer förden delen fastställa ett elevomräde som sträcker sig utanför kommunen. 8 § Beslut om indelning i elevområden enligt 7 S andrastycket meddelas av länsskolnämnden. Om de berörda kommunerna hör till olika län. skall beslut meddelas av . Beslut av länsskolnämnden får överklagas hosskolöverstyrelsen genom besvär. Enskilda har inte besvärsrätt. Beslut avskolöverstyrelsen får inte överklagas. Förstastycket gäller inte i den mån regeringen föreskriver annat. 9 § Till ett elevområde hör den som är bosatt i riketoch som 1. är kyrkobokfördinom elevområdet, 2. inte ärkyrkobokförd i riket men vistas stadigvarande inom elevområdet eller 3. inte ärkyrkobokförd och inte heller har stadigvarande vistelseort i riket men förtillfället uppehåller sig inom elevområdei. 10 8 Varje kommunskall i sin grundskola ta emot barn som hör till skolans elevområde. 11 § En kommunskall i sin grundskola ta emot även barn. som inte hör till skolans elevområde,om barnet med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl attfå gå i den kommunens grundskola. Sådana frågor prövas av kommunens skolstyrelse, om inteannat följer av 12 S. 12 § Innan en kommun ett läsår i sin grundskola tar emotett barn, som inte hör till skolans elevområde, skall kommunens skolstyrelse inhiimta yttrandefrån skolstyrelsen i den kommun till vars grundskolas elevområde 37 om det inie med hänsyn till fidigare yttrande är onödigt. 4 1985/86.14 saml. Omden första skolstyrelsen anser alt barnet skall tas emot men den UbU1985/86:6 andra skolstyrelsen avstyrker, skall den första skolstyrelsenöverlämna Bil. 2 ärendet till . Hör kommunernatill olika län, skall ärendet överiämnas till för avgörande. 13 § Beslut av skolstyrelsen ellerlänsskolnämnden i ärende om mottagande av barn i en kommuns grundskola, tillvars elevområde barnet inte hör, får överklagas av barnets vårdnadshavare hosskolöverstyrelsen genom besvär. Beslut av får inteöverklagas. 14 8 Den som enligt 10-13 §8 hartagits emot i en kommuns grundskola ett visst läsår har rätt att gå kvar helaläsåret, även onide förhållanden som låg till grund för beslutet ändras underläsårets gång. 15 8 Utbildningen i skall vara kostnadsfriför eleverna. Dessa skall utan kostnad ha tillgång till böcker, skrivmateriel,verktyg och andra därmed jämförliga hjälpmedel som behövs för utbildningen. Iverksamheten lar dock förekomma enstaka inslag som kan föranleda en obetydligkostnad för eleverna. 16 8 Varje kommuns grundskolaskall sä långt möjligt organiseras pä ett sådant sätt, alt ingen elev som hörtill skolans elevområde enligt 7 8 första eller andra stycket skall behöva boutanför det egna hemmet på grund av skolgången. I fall där detta ändå inträffarskall kommunen svara för att eleven utan extra kostnader får tillfredsställandeförhållanden. 17 8 Inom ett elevområde enligt 78 första eller andra stycket skall kommunen för eleverna i sin grundskolakostnadsfritt anordna skolskjuts, om sådan behövs med hänsyn till färdvägenslängd, trafikförhållandena, fysiskt handikapp hos elev eller någon annansärskild omständighet. 18 8Om en kommun i sin grundskola har tagit emot ett barn som har en annan hemkommun, skall hemkommunen betala ersättning till den andra kommunen (interkommunal ersättning) för dess kostnader för barnets skolgång, om inte annat följer av överenskommelse mellan kommunerna. Hemkommunenär dock inte skyldig att betala ersättning, om den andra kommunen inte hariakttagit vad som föreskrivs i 12 8 eller har tagit emot barnet i strid motlänsskolnämndens eller beslut. 19 §Om kommunerna inte kommer överens om annat, skall ersättnings belopp, uppdelade på höstterminen och vårterminen, bestämmas enligt föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regering en bestämmer. Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter omkommunernas kostnadsansvar i fall då barnet får ny hemkommun under pågåendeläsår och kommunerna inte är ense om hur fördelningen skall göras. 20 8Vid oenighet om rätten till ersättning eller om ersättningens storiek skall frågan avgöras av länsskolnämnden. Hör kommunerna till olika län, skall frågan avgöras avskolöverstyrelsen. Beslut av länsskolnämnden i ärenden om ersättning färöverklagas hos UbU 1985/86:6 genom besvär. Beslut avskolöverstyrelsen får inte Bil. 1 § Gymnasieskolan omfattar olika studievägar, som byggerpå grund skolan eller, i vissa fall, på någon ytterligare utbildning. Gymnasieskolan skall vara grund för yrkesverksamhet eller fortsatt utbildning. Utöver studievägarna finns gymnasial lärlingsutbildning.Föreskrifterna i 2-20 88 gäller inte sådan utbildning. Om denna finnsbestämmelser i 21 §. 2 8 Gymnasieskola får anordnas av kommuner ochlandstingskommuner efter medgivande av i varje särskilt fall. Vilka studievä gar som får anordnas i en viss huvudmans gymnasieskola fastställs enligt föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regering en bestämmer.