bet · G901KrU22 · 1985-12-31 00:00:00 — om omorganisation av regionmusiken och Rikskonserter(prop. 1985/86:114) KrU 1985/86:22 Utskottet behandlar i detta betänkande proposition1985/86:114 om omorganisation av regionmusiken och Rikskonserter, samt tvåmotioner väckta med anledning av propositionen. Vidare tar utskottet upp femmotioner väckta under allmänna motionstiden . I propositionen lämnas i huvudsak följande redogörelse förförslagens innehåll. Omorganisationen av regionmusiken och Rikskonserter, sombehandlades av under /85 (prop. 1984/85:1, KrU 1984/85:7,rskr. 1984/85:53) följs upp i propositionen. I avsnittet om den regionala musikorganisationen anmälsatt en överenskommelse har träffats mellan staten och omändrat huvudmannaskap för den regionala musikverksamheten. Överenskommelsenbygger på tidigare beslut. Berörda landstingskommuner och kommunersom inte ingår i landstingskommun skall enligt överenskommelsen fr. o. m. den1 överta huvudmannaskapet för den regionala delen av regionmusikenoch av verksamheten vid för rikskonserter. I avsnittet om den centrala musikinstitutionen föreslåsatt en ny institution skall bildas på central nivå när regionmusiken ochRikskonserter upphör i sin nuvarande form. I den nya institutionenskall för den fortsatta verksamheten finnas en särskild enhet kallad StockholmsBlåsarmusik. Avsnittet innehåller också förslag till huvuduppgifter för dencentrala verksamheten samt vissa utgångspunkter för det fortsatta organisationsarbetet. Finansieringen av den nya centrala musikinstitutioneninkl. Blåsarmusik föreslås ske inom en anslagsram av 37 500 000 kr.beräknad i 1984/löne- och prisnivå. Utskottet tillstyrker propositionen och förordar därvidatt den centrala musikinstitutionen skall benämnas Svenska rikskonserter.Samtliga motioner avstyrks. Moderata samlingspartiets företrädare i utskottetreserverar sig mot utformningen av det statliga stödet till fonogramproduktion.Centerpartiets och kommunisternas företrädare lämnar en gemensamreservation om anordnande av ett Folkmusikens år. 1 1985/86.13 saml. temas ledamot reserverarsig till förmån för stöd till ungdomars musikverk- KrU 1985/86:22 samhet. Iproposition 1985/86:114 har regeringen () 1. föreslagit att godkänna en vidpropositionen fogad överenskommelse mellan staten och omändrat huvudmannaskap för den regionala musikverksamheten i vadöverenskommelsen avser ekonomiska förpliktelser för staten (avsnitt 2.1), 2. föreslagit att godkänna vad ipropositionen förordats om den centrala musikinstitutionen i frågaom uppgifter, organisation och finansiering (avsnitt 2.2), 3. berett tillfälle att ta del av vad ipropositionen i övrigt har anförts (avsnitt 2.1, 2.2 och 2.3). Motioner väckta under allmänna motionstiden Imotion 1985/86: Kr 204 av () yrkas att beslutar atthos regeringen anhålla om förslag till ändrad inriktning av statens stöd tillfonogramproduktion i enlighet med vad som anförts i motionen. Imotion 1985/86:Kr223 av () och () yrkas attriksdagen som sin mening uttalar behovet av att en hög kvalitet på ljud-,bild-och videokassetter stimuleras och att en försöksverksamhet med bredaremarknadsföring av produkterna prövas. Imotion 1985/86:Kr236 av m. fl. (vpk) yrkas 1. attriksdagen hemställer hos regeringen om förslag innebärande utform ning av start- och driftbidrag till förverkligande av ungdomens och i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att hemställer hos regeringen om förslag innebärandeen ändring av bidragsbestämmelserna så att lokala musikföreningar kan erhållabidrag i alla kommuner, 3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförs om vikten av utveckling av levandeungdomsmusik. 1motion 1985/86:Kr245 av m. fl. (vpk) yrkas- med hänvisning till vadsom anförts i motion 1985/86:Ub809 - 1. attriksdagen hos regeringen begär att Folkmusikens år arrangeras 1988 i samråd med berörda kulturorganisationer, 2. attriksdagen anvisar . för planeringskostnader av Folkmusi kens till fördelning framför allt bland berörda riksorganisationer. Imotion 1985/86:Kr314 av () och () yrkas -medhänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Ub829 - 1.att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad somanförts i motionen 1988, 2. att beslutar att för /87anvisa . för KrU 1985/86:22 planeringskostnader av Folkmusikens år1988. Motioner väckta med anledning av proposition 1985/86:114 I motion 1985/86:455 av m. fl. (m) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om Rikskonserters befattning med fonogramproduktion. I motion 1985/86:456 av m. fl. (c) yrkas attriksdagen beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionenanförs rörande inriktning av den centrala musikorganisationens uppgifter. fattade principbeslut om attregionmusiken och Rikskonserter skulle omorganiseras samt att det skulle finnasen central statlig musikinstitution. Enligt principbeslutet skulleregionmusiken och Rikskonserter samordnas och landstingen i berörda län skulleerbjudas att överta huvudmannaskapet för den regionala verksamheten. Dettaprincipbeslut fullföljs nu genom förslagen i propositionen. Dessa bygger delspå en överenskommelse som statens förhandlingsnämnd har träffat med företrädareför om ändrat huvudmannaskap, dels på vissaorganisatipnsförslag som centrala musikkommittén - Cemus - lagt fram. Beträffande den regionala musikorganisationen redovisasatt överenskommelsen bl. a. innebär att berörda landstingskommuner ochkommuner som inte ingår i landskommun fr. o. m. den 1 janauri 1988 skall övertahuvudmannaskapet för den regionala delen av regionmusiken och avRikskonserters verksamhet. Överenskommelsen gäller under förbehåll att dengodkänns av regeringen och . Den senare har ijanuari 1986 godkänt överenskommelsen. I denna ingår dock inte frågan omsamarbete mellan staten och landstingskommun om de statligamusikresurserna inom landstingsområdet. Staten åtar sig vissa ekonomiska förpliktelser enligtöverenskommelsen. För skall staten ge 123 milj. kr. sombidrag till den regionala musikverksamheten och 9 milj. kr. som ersättning förtjänstemusik och högvaktsmusik för försvarsmakten. Beloppen är beräknade i1984/löne- och prisnivå. Fördelningen på landstingskommuner av detstatliga bidraget om totalt 132 milj. kr. framgår av bilagor tillöverenskommelsen (sammanställning se prop. s. 18). I propositionen framhålls att det är ett viktigtkulturpolitiskt steg som tagits genom överenskommelsen. De nya huvudmännen fårgenom denna möjligheter att ta ett självständigt och sammanhållet ansvar förmusiklivet inom sitt område och får också möjligheter till samverkan och utbytepå egna villkor. Utskottet instämmer i denna bedömning och tillstyrker alltsåatt godkänner överenskommelsen i vad den avser de ovan redovisadeekonomiska förpliktelserna för staten. 1* 1985/86.13saml. Riksdagensprincipbeslut innebär att en ny central musikinstitution skall KrU1985/86:22 bildas när regionmusiken och Rikskonserter upphöri sin nuvarande form. Förslaget i propositionen om den nya musikinstitutionensorganisation och uppgifter bygger på de förslag som Cemus lagt fram. Enligt propositionen skall den nya centralamusikinstitutionen vara en statlig stiftelse. Cemus har föreslagit attinstitutionen skall kallas Musikråd. Detta förslag avvisas ipropositionen och föredragande statsrådet föreslår att den nya institutionenövertar namnet Rikskonserter. Enligt utskottets mening finns det risk för attdet i omorganisationsarbetet uppstår sammanblandningar och missförstånd mellan"nya" Rikskonserter och den hittillsvarande Rikskonserter. Utskottetanser att den nya institutionen bör benämnas Svenska rikskonserter. Bland deuppgifter som Svenska rikskonserter skall svara för märks olika former avutvecklingsarbete, bl. a. för att nå nya publikgrupper och nya miljöer.Särskild tonvikt skall läggas på musikverksamhet riktad till barn och ungdom.Övriga uppgifter som anges i propositionen är service såväl till landsting,kommuner, folkrörelser och andra arrangörer som till musikinstitutioner,artister och andra intressegrupper i produktionsledet. Svenska rikskonserterskall även stå för internationell kontaktverksamhet, internationella ochnationella produktioner samt musikproduktion i med bl. a. egnaensembler. En särskild enhet övertar den verksamhet som bedrivs av nuvarandeStockholms musikavdelning. Denna enhet - Blåsarmusik - skall enligtpropositionen svara för musik inom försvarsmakten och vid statsceremonier,utvecklingsarbete och egen produktion i samverkan med övriga delar av Svenskarikskonserter och musik i enligt särskilda överenskommelser medbl. Svenska rikskonserter skall även ha en egenfonogramproduktion. I propositionen förordas vidare att , som lämnat , skall vara centralarbetsgivarorganisation. Förslaget innebär att personalen vid Svenskarikskonserter inte kommer att få statligt reglerade tjänster. För den centrala musikinstitutionens verksamhet beräknasen anslagsram om 37,5 milj. kr. i 1984/löne- och prisnivå. Dessutomskall Svenska rikskonserter kunna disponera inkomstmedel från verksamheten. Vissa synpunkter på och önskemål om den centralamusikinstitutionens organisation och uppgifter förs fram i motion 456 (c). Dencentrala musikinstitutionen får inte utvecklas till en myndighet, sägermotionärerna. Den bör ha till uppgift att stödja och komplettera lokala ochregionala organ. Organisationen bör med hänsyn till dess allmännaservicefunktioner vara flexibel. De medel som anvisas bör inte bindas i fastatjänster med avgränsade ansvarsområden. Motionärerna berör även styrelsenssammansättning, som de menar bör återspegla organisationens allmänna servicefunktioner. I allt väsentligt överensstämmer motionärernas synpunktermed vad som förordas i propositionen. Beträffande institutionens ställningunderstryker kulturministern att den inte skall vara en myndighet utan encentral kulturinstitution med fri ställning. I styrelsen, som utses avregeringen, skall ingå ledamöter utsedda på förslag av ochSvenska kommunförbundet.Härigenom tillgodoses behovet av regionalt inflytande i KrU 1985/86:22styrelsen. När det gäller anställningsvillkoren för tjänster som musikkonsulenteri programverksamheten bör enligt propositionen personal på denna typ avtjänster vara projektanställda eller ha annan form av tidsbegränsad verksamhet. Med hänvisning till vad som anförts konstaterar utskottetatt motionärernas önskemål i allt väsentligt kan beräknas bli tillgodosedda.Utskottet anser det därför inte erforderligt med någon åtgärd medanledning av motionen. Propositionens förslag att Svenska rikskonserter skall haen egen fonogramproduktion avvisas i motion 455 (m). Motionärerna anför attdet behov som finns av ett kompletterande fonogramutbud bör tillgodoses genomett särskilt stöd för sådan utgivning. Ansvaret för fördelningen av detta stödbör föras över från till Svenska rikskonserter. I den under allmänna motionstiden väckta motionen Kr204(m) hemställs om förslag till ändrad inriktning av statens stöd tillfonogramproduktion. I motionen lämnas vissa allmänna riktlinjer för hur stödetbör utformas. Motionären anser att fonogramutgivningen inom nuvarandeRikskonserter-Caprice - bör ombildas till ett självständigt statligtfonogrambolag. Offentliga medel skall endast användas för att fylla luckor inuvarande fonogramutgivning. Ett närmare samarbete på nordisk bas böreftersträvas när det gäller både produktion och marknadsföring av inspelningarmed nordisk musik. En samnordisk katalog över den seriösa musikrepertoaren börutarbetas. När det gäller det statliga stödet till fonogramutgivninguttalas i propositionen att den nya insritutionen bör få en andel av detta stöd.I propositionen redovisas att förslag om fonogramverksamheten lagts fram avRikskonserter. har presenterat en utvärdering avstödet till fonogramverksamheten. Vidare pågår diskussioner om informations-och distributionsåtgärder på fonogramområdet, i vilka bl. Arkivet för ljud och bild håller på att klarlägga förutsättningarna förutgivning av en svensk nationaldiskografi. Kulturministern uttalar att det nuär dags att göra en samlad bedömning av de statliga stödinsatserna inom heladetta område. Ministern aviserar ett förslag i frågan när synpunkter ochförslag från övriga inblandade har inhämtats. Av det anförda framgår att utskottet senare kommer att fåta ställning till regeringsförslag om det statliga stödet tillfonogramutgivning. Med hänsyn härtill är utskottet inte berett att nu förordanågot initiativ av i frågan. Motionerna avstyrks alltså. Enligt motion Kr223 (s) finns det risk för att urvalet avvideokassetter och ljudband blir ensidigt inriktat på lättare underhållning.Motionärerna säger att det finns rika kulturskatter bland klassikerna pålitteraturens, musikens, teaterns och filmens områden. De menar att enkvalitetsproduktion av Ijud-och bildkassetter borde stimuleras genom teknisktoch ekonomiskt stöd. Vidare förordar motionärerna att en försöksverksamhet medbredare marknadsföring av produkterna bör prövas. Utskottet har i det föregående redovisat att frågan om detstatliga stödet till fonogram är föremål för prövning inom regeringskanshet. betetingår även frågor om distributionsåtgärder. I fråga om videoverksam- KrU1985/86:22 heten vill utskottet erinra om att har möjligheteratt lämna stöd härtill. Enligt utskottets mening erfordras inte någonriksdagens åtgärd med anledning av motionen. Utskottet tillstyrker propositionens förslag rörandeSvenska rikskonserters uppgifter, organisation och finansiering. Förslag om stöd till olika musikområden förs fram i tremotioner. I motionerna Kr245 (vpk) och Kr314 (c) föreslås att ettFolkmusikens år skall arrangeras 1988 samt att . skall anvisas förplaneringskostnader i samband härmed. Förslaget i motion Kr314 motiveras medatt det behövs en statlig satsning för att höja folkmusikens och folkdansenskulturella status och för att kompensera området för att det har bliviteftersatt vid kulturpolitiska satsningar. Avsikten med ett Folkmusikens år äratt initiera olika lokala insatser för folkmusik och folkdans, att bygga utcentrala institutioner samt att föra ut information om den svenska traditionellafolkkulturen. Liknande synpunkter förs fram i motiveringen till yrkandet imotion Kr245. Utskottet kan instämma i motionärernas bedömning att detär angeläget att svensk folkkultur på sång-, musik- och dansområdet bevaras ochlevandegörs. Intresset för folkmusik och folkdans har ökat kraftigt sedanbörjan av . Statens insatser för folkmusik och folkdans sker främstgenom studieförbundens bidrag till kulturverksamhet. Denna verksamhet har ökatde . Vad avser förslagen i motionerna anser utskottet att det ärorganisationerna själva som bäst kan bedöma angelägenheten av ett Folkmusikensår och hur ett sådant skulle kunna genomföras. Motionerna bör därför inteföranleda någon åtgärd. Förslagen i motion Kr236 (vpk) syftar till att stödjaungdomars musikverksamhet och framför allt rockmusiken. Motionärerna hävdaratt byråkrati och tröghetförsvårar många lokala musikföreningarsverksamhet. Idealism och engagemang får inte kvävas av oförståendekommunalpolitikers syn på rockmusiken, säger motionärerna. De föreslår att dekommunala bidragsbestämmelserna ses över så att lokala musikföreningar kanerhålla bidrag i alla kommuner. Vidare bör det inrättas ett ungdomens ochmusikens" hus i varje kommun. För att möjliggöra sådana satsningar börenligt ett yrkande i motionen regeringen lägga fram förslag till särskildastart- och driftbidrag. Med anledning av dessa båda förslag vill utskottetframhålla att enligt gällande kulturpolitiska riktlinjer föransvarsfördelningen mellan stat och kommun är det varje kommun som självfastställer mål och rikthnjer för den egna verksamheten. Regeringsförslaget omden regionala musikorganisationen innebär bl. a. ett ökat regionalt ansvar förmusikverksamhet. I fråga om musiklokaler vill utskottet erinra om att om sådanalokaler ingår i byggnader som innehåller allmänna samhngslokaler kananordningsbidrag för ungdomslokaler utgå enligt reglerna för statligt stödtill allmänna samlingslokaler. Motionärerna föreslår också att skall göra enframställning till regeringen om vikten av utveckling av levande ungdomsmusik.I motionen anförs bl.a. att musikindustrins utveckling har medfört att musiken alltmer KrU1985/86:22 kommersialiserats. Ju mer musiken kommersialiseras desto viktigareär det att stödja den levande kulturen på gräsrotsnivå, sägs det. Med anledning av dessa synpunkter vill utskottet peka påatt en uppgift för Svenska rikskonserter blir att utveckla musikverksamhetriktad till barn och ungdom. I det förslag till program för verksamheten somCemus utarbetat ingår satsningar på såväl folkmusik som afroamerikansk musik. Medhänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet motion Kr236. I propositionen lämnas vissa uppgifter om det fortsattaarbetet med omorganisationen av den regionala musikorganisationen samt dencentrala musikinstitutionens verksamhet och organisation. har fått i uppdrag att före den15 träffa de återstående avtalen med berörda landstingskommuner. uppdrag ingår att föra förhandhngar med länslandstingskommun i syfte att träffa överenskommelse om samarbete och samverkankring musikverksamheten i . Cemus bör fullfölja arbetet med institutionens verksamhetoch organisation samt därmed sammanhängande frågor. Tidsplanen för Cemusarbete bör medge att de förslag som Cemus kommer att presentera om stöd tillarrangörer, om frilansmusikernas förhållanden samt om beröringspunkterna mellanden centrala musikinstitutionen och , ,m. fl. skall kunna remissbehandlas. 1. beträffandeden regionala musikorganisationen attriksdagen med bifall till proposition 1985/86:114 godkänner överenskommelsenmellan staten och om ändrat huvudmannaskap för denregionala musikverksamheten i vad överenskommelsen avser ekonomiska förpliktelserför staten, 2. beträffande inriktningen av den centralamusikinstitutionens verksamhet attriksdagen med avslag på motion 1985/86:456 godkänner vad som föreslagits iproposition 1985/86:114, 3. beträffandeviss fonogramverksamhet m. m. a) att riksdagenmed avslag på motion 1985/86:455 godkänner vad som föreslagits i proposition1985/86:114 om den centrala musikinstitutionens fonogramverksamhet, b) att riksdagenavslår motion 1985/86:Kr204, 4. beträffande stöd till produktion av videokassetteroch ljudband m. m. attriksdagen avslår motion 1985/86:Kr223, 5. beträffandeden centrala musikinstitutionen attriksdagen i den mån frågorna inte behandlats i det föregående godkänner vad iproposition 1985/86:114 förordats om den centrala musikinstitutionen i fråga omuppgifter, organisation och finansiering, 6. beträffandeFolkmusikens år attriksdagen avslår motionerna 1985/86:Kr245 och 1985/86:Kr314, 7. beträffande insatser för att stödja ungdomarsmusikverksamhet att avslår motion 1985/86:Kr236, 8.att lämnar utan erinran vad som i övrigt har anförts i KrU1985/86:22 proposition 1985/86:114 under avsnitten om den regionala musikorganisationen,om den centrala musikinstitutionen samt om det fortsatta arbetet. Närvarande:Ingrid (), (), (), MajaBäckström (s), (), (), (),(), (m), (), KerstinGöthberg (c), (vpk), (), () och (). Den centrala musikinstitutionens fonogramverksamhetm.m. (mom. 3) IngridSundberg, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjar "När det" ochslutar "avstyrks alltså" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning att Svenska rikskonserter inte bör svara för enegen fonogramproduktion. har allt flera andra producenterbörjat ägna sig åt en högkvalitativ utgivning. Det har därför funnits anledningatt ifrågasätta behovet av Rikskonserters utgivning av fonogram. Till dettakommer att verksamheten varit dyrbar i förhållande till andra producenters. Utskottetanser att det behpv som finns av ett kompletterande fonogramutbud bör mötasgenom stöd till utgivning av sådana fonogram. Ansvaret för fördelningen avdetta stöd bör ej - som - åvila utan föras över till Svenskarikskonserter, vars kompetens därvid kan tas till vara. Idet fortsatta arbetet bör även förslagen i motion Kr204 om nordiskt samarbete påfonogramområdet samt om utformningen av samhällets stöd till fonogramproduktionnoga beaktas. deb att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse: 3. beträffande vbs fonogramverksamhet m. m. a) att med bifall till motion 1985/86:455avslår vad som föreslagits i proposition 1985/86:114 om den centralamusikinstitutionens fonogramverksamhet, b) att med bifall till motion 1985/86:Kr204 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. 2.Folkmusikensår (mom. 6) KrU 1985/86:22 (), (vpk) och JanHyttring (c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjar"Utskottet kan" och slutar "åtgärd" bort haföljande lydelse: Utskottet vill erinra om att i de kulturpolitiska mål somriksdagen har antagit ingår bl. a. att äldre tiders kultur skall tastill vara och levandegöras. När det gäller folkmusik och folkdans harsamhällets insatser varit blygsamma. Enligt utskottets mening är det angelägetmed en speciell satsning från statens sida på dessa områden. Denna satsning bör ske i form av ett folkmusikår. Avsiktenär att initiera olika lokala insatser för folkmusik och folkdans, att bygga utcentrala institutioner samt att föra ut information om den svenskatraditionella folkkulturen. Utskottet anser alltså att ett Folkmusikens år börgenomföras . För förberedelser av detta temaår bör redanför /87 anslå . Dessa medel bör i huvudsak tilldelasberörda riksorganisationer för kvalificerad medverkan i planeringsarbetet. dels att utskottets hemställanunder 6 bort ha följande lydelse: 6. beträffande Folkmusikens år att riksdagenmed bifall till motionerna 1985/86:Kr245 och 1985/ 86:Kr314 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Insatser för att stödja ungdomars musikverksamhet (mom.7) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjar"Med anledning" och på s. 7 slutar "motion Kr236" bort haföljande lydelse: Utskottet anser liksom motionärerna att det är viktigt attden nya breda musikrörelse som växer fram bland ungdomen på allt sättuppmuntras. Denna musikrörelse som representerar skilda musikstilar som rock,punk m.m. utgör ett levande och betydelsefullt alternativ till det kommersiellamusikutbudet. Utskottet förordar därför att de olika grupper som ingår i dennamusikrörelse får stöd på de olika sätt som anvisas i motionen. dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse: 7. beträffande insatser för att stödja ungdomarsmusikverksamhet att med bifall till motion 1985/86:Kr236 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.