bet · G901KrU18 · 1985-12-31 00:00:00 — Ersättningbör utgå endast till utställning med högst tre deltagande konstnärer.Konstnärsnämnden, som bör administrera utställningsersättningen, bör ocksåutarbeta närmare riktlinjer för verksamheten. bör under ett nyttanslag benämnt Utställningsersättning anvisa . för ändamålet (yrkande2). I motion Kr3l8 (m) förordas en uppräkning av förevarande anslag med 1 milj.kr. så att visst statligt stöd kan utgå till en första separatutställning förunga konstnärer. Motionärerna anser däremot att det bör ankomma på kommunernaatt bedöma förutsättningarna för tillskapandet av en allmän utställningsersättning. Utskottetvidhåller sin tidigare uttalade uppfattning att konstnärer bör ersättas för sinmedverkan i utställningar även utanför den statliga sektorn. Det är angelägetatt frågan får en snar lösning. Medhänsyn till att frågan bereds i avstyrker utskottetmotion Kr268 yrkande 5. Inte heller kan utskottet tillstyrka att nuföreslår hur ett system för utställningsersättning bör utformas och i sambanddärmed anvisar medel för ändamålet. bör därför avslå motion Kr229yrkande 2 och motion Kr318 yrkande 3. Beträffande sistnämnda motionsyrkandevill utskottet också nämna att det under förra budgetåret från anslaget tillVisningsersättning åt bild- och formkonstnärer utgick startbidrag om 10000 kr.till 126 målare, grafiker, skulptörer och textilkonstnärer som ännu intedokumenterat konstnärlig yrkesverksamhet. Imotion Kr319 (m) framställs önskemål om att skall uttala sig för attäven grupperna konsthantverkare och hantverkare skall kunna få bidrag frånmedel som anvisats under anslaget. Utskottetbehandlade en likartad motion. Denna avslogs av efterförslag av utskottet, som anförde följande (KrU 1984/85:16 s. 32): Utskotteterinrar om att stöd till konsthantverkare redan nu kan utgå under anslagenVisningsersättning åt bild- och formkonstnärer. Bidrag till konstnärer ochInkomstgarantier för konstnärer. Utskottet anser inte att stöd som syftar tillatt bevara yrkeskunnande inom olika hantverk bör lämnas från de förhållandevisbegränsade medel som finns på kulturbudgeten för stöd till konstnärer ochkonsthantverkare samt andra kulturarbetare. Stöd till hantverkare och tillbevarandet av hotade hantverksyrken ges i andra former, bl.a. somutbildningsinsatser. Inom gymnasieskolans ram finns ett nytt system förlärlingsutbildning. Vidare finns specialkurser för utbildning inom mångatraditionella hantverksyrken. Även vid folkhögskolor ges viss utbildning ihantverk av mera traditionellt slag och i olika slöjdarter, ofta med anknytningtill den bygd där folkhögskolan verkar. Kurser för hantverkare ges också avstatens (), t.ex. i marmoreringsmålning ochförgyllning. Utskottetfinner inte skäl ändra sin inställning beträffande motionsfrågan och avstyrkerdärför motion Kr319. Utskottethemställer KrU 1985/86:18 1. beträffande ersättning för att musikalier ochfonogram an vänds på bibliotek attriksdagen avslår motion 1985/86: Kr210 i motsvarande del och motion 1985/86:Kr219, 2. beträffandesärskUd uppräkning av anslaget attriksdagen avslår motion 1985/86: Kr229 yrkande 4 i motsvarande del, 3. beträffandeprojekt på filmområdet attriksdagen avslår motion 1985/86:Kr290 i motsvarande del, attriksdagen avslår motionerna 1985/86: Kr229 yrkande 2, 1985/ 86:Kr268 yrkande 5och 1985/86: Kr318 yrkande 3 i motsvarande del, attriksdagen med bifall till proposition 1985/86: lOÖ och med avslag på motionerna1985/86:Kr2l0, 1985/86:Kr229 yrkande 4, 1985/ 86:Kr290 samt l985/86:Kr3l8yrkande 3, samtliga mofioner i motsvarande del, till Bidrag till konstnärerför /87 anvisar ett reservationsanslag av , 6. beträffande bidrag till konsthantverkare ochhantverkare att avslår motion 1985/86: Kr319. Regeringen har under punkt F 8 (s. 394-395) föreslagitriksdagen att till Inkomstgarantier för konstnärer för /87anvisa ett förslagsanslag av . I motion 1985/86:Kr229 av m.fl. (fp)yrkas, såvitt nu äri fråga, 1. att till Inkomstgarantier för konstnärer / 87 anvisar . utöver vad regeringen föreslagit. I motion 1985/86: Kr268 av m.fl. (c) yrkas,såvitt nu är i fråga, 6. att beslutar att hos regeringen begära nyttförslag om utvidgat antal statliga inkomstgarantier för konstnärer inom ramenför det belopp som utgår under /86 i enlighet med vad som anförsi motionen. I mofion 1985/86:Kr3l8 av m.fl. (m) yrkas,såvitt nu är i fråga, 4. att till Inkomstgarantier för konstnärer / 87 anvisar ett förslagsanslag av . utskottet KrU 1985/86:18 Inkomstgarantikan beviljas konstnärer som står för konstnärlig verksamhet av hög kvalitetoch stor betydelse för svenskt kulturliv. Beslut om innehavare avinkomstgaranti fattas av regeringen efter gemensamt förslag av konstnärsnämndenoch styrelsen för eller efter yttrande av dessa organ. Inkomstgarantikan uppgå till högst fem gånger basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring.Basbeloppet är . Således uppgår garantins maximibelopp för år1986 till . Maximibeloppet minskas med innehavarens årsinkomst upptill ett basbelopp och av årsinkomsten i övrigt. Innevarandebudgetår är antalet inkomstgarantier 125. Det föreslås i budgetpropositionenatt antalet garantirum skall ökas med två, vilka är avsedda att beviljaspersoner som under nästa budgetår avgår från tidsbegränsad lärartjänst inomden högre konstnärliga utbildningen. Anslagetföreslås föras upp med , vilket innebär en minskning med 927000 kr.i förhållande till medelsanvisningen för innevarande budgetår. Itre motioner framställs yrkanden som samtliga syftar till att fler garantirumskall inrättas och att följaktligen högre belopp skall anvisas för ändamålet änvad regeringen föreslagit. I motion Kr229 (fp) yrkas ytterligare 800000 kr.för tio nya garantirum och i motion Kr318 (m) ytterligare . för sexnya garantirum. I motion Kr268 (c) vill motionärerna att regeringen skallåterkomma till med förslag grundat på en total medelsanvisning avsamma storlek som den för innevarande budgetår; således vill motionärerna haen detaljberäkning av vilket antal garantirum som det ovan angivna beloppet927000 kr. LItskottetanser att den metod som använts för att beräkna medelsanvisning underanslaget även i fortsättningen bör användas. Utgångspunkten för budgeteringenär antalet beviljade inkomstgarantier mulfipli-cerat med den genomsnittligafaktiska utnyttjandegraden per garanti under föregående budgetår, något som kanleda till vissa differenser i utfallet . propositionen beräknade medelsanvisningen bygger således på att det kommeratt finnas 127 (125-1-2) inkomstgarantier. För den enskilde garantiinnehavareninnebär den ovan redovisade regeln att garantibeloppet höjs i takt medbasbeloppet. Utskottet är inte berett att föreslå en medelsanvisning - ellerbegära förslag därom - som innebär att fler inkomstgarantier kan inrättas änvad som anges i propositionen eller således en utökning med tvä garantirum.Motionsyrkandena avstyrks således. attriksdagen med bifall till proposition 1985/86:100 och med avslag på motion1985/86: Kr229 yrkande 1, mofion 1985/86: Kr268 yrkande 6 och motion 1985/86:Kr318 yrkande 4 till Inkomstgarantier för konstnärer för /87anvisar ett förslagsanslag av . Ersättningåt författare m.fl. för utlåning av deras verk KrU 1985/86:18 genom bibliotek m.m. Regeringenhar under punkt F 9 (s. 395-397) föreslagit att till Ersättning åtförfattare m.fl. för utlåning av deras verk genom bibliotek m. m. /87 anvisa ett förslagsanslag av . Förhandlingarpågår med berörda organisafioner om biblioteksersättningens grundbelopp förnästa budgetår. I avvaktan på resultatet av dessa förhandlingar börmedelsbehovet för biblioteksersättning beräknas med utgångspunkt i gällandegrundbelopp. Utskottettillstyrker att det i enlighet med vad som föreslås i budgetpropositionenberäknas ett preliminärt belopp av . för biblioteksersättning undernästa budgetär. Utskottet tillstyrkerockså den höjning av bidraget för talboks- och talfidningsersättning somföreslås av regeringen. attriksdagen till Ersättning åt författare m.fl. för utlåning av deras verk genombibliotek m.m. för /87 anvisar ett förslagsanslag av 46439000kr. Ersättning till rättighetshavare på musikområdet Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt (s. 397) och hemställer attriksdagen till Ersättnitig till rättighetshavare på musikområdet för budgetåret1986/87 anvisar ett anslag av . Teater, dans och musik Regeringenhar under punkt F 11 (s. 398-401) 1. berett riksdagentillfälle att ta del av vad som i propositionen anförts om det nyabudgeteringssystemet för bidragen till , " Operan och Dramatiskateatern, 2. föreslagitriksdagen att till Bidrag till för budget /87 anvisa ett reservationsanslag av . Imotion 1985/86: Kr231 av (vpk) och (vpk)yrkas att till Bidrag till anvisar ett iförhållande till regeringens förslag med . förhöjt anslag i syfte attgarantera Cramérbalettens fortsatta existens. Imotion 1985/86:Kr269 av m.fl. (c) yrkas, såvitt nu är i fråga, 39 4. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad KrU 1985/86: IJ som i motionen anförts om dispositionen av anslaget Bidrag till Svenska riksteaternpå sådant sätt att Cramérbalettens fortsatta verksamhet säkras, 5. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts rörande turnéverksamhet. I motion 1985/86:Kr273 av m.fl. (fp)yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om redovisning av de statliga teatrarnas verksamhet samt om behovet aven utvärdering av det nya budgeteringssystemet för bidragen fill Svenskariksteatern. Operan och Dramatiska teatern. I motion 1985/86:Kr280 av m.fl. (fp, m, c,vpk) yrkas att som sin mening uttalar att inom det anslag somtilldelats bör Cramérbaletten tillförsäkras en fortsattverksamhet. I propositionen redovisas för ett nyttbudgeteringssystem för bidragen till . Operan och Dramatiskateatern. Syftet med det nya systemet är att förenkla budgethanteringen.Utgångspunkterna för det nya systemet är i sammanfattning följande. Det skallvara möjligt för riksdag och regering att endast en gång ta ställningtill berörda institutioners bidragsbehov; statsmakterna skall därigenom fåmöjlighet till en överblick av det totala bidragsbehovet. Den nyabidragskonstruktionen skall inte innebära väsentligt förändrade förutsättningarför verksamheten. Statsbidraget skall betalas ut i sin helhet.den 1 juli varjebudgetår. Den s.k. periodiseringen av utbetalningen av bidraget skall såledesupphöra, varigenom verksamheten tillförs betydande förstärkningar genomränteinkomster. En följd av det nya systemet i detta hänseende blir attbestämmelser som reglerar utnyttjandet av löne- och lokalkostnadsmedel skallupphöra. Vid beräkningen av statsbidragsbehovet för nästa budgetårhar kulturministern då det gäller likaväl som beträffande Operanoch Dramatiska teatern räknat med att huvudförslaget inte skall tillämpas.Han har också räknat med att regleringen av inkomster - utöver statsbidraget -skall upphöra; han förutsätter att teatrarnas inkomst- och prispolitik kommeratt bedrivas så, att den beaktar såväl behovet av ökade resiirser iverksamheten som önskemålet att inte utestänga några publikkategorier frånmöjligheten att ta del av teatrarnas föreställningar. I motion Kr273 (fp) framhålls att fördelarna med det nyasystemet är uppenbara. uttalas att eventuella nackdelar blir synliga först beroende på hur systemet tillämpas. Motionärerna påpekar att, genom den ekonomiska press som teatrarna nu utsätts för, incitamen ten för teaterledningarna minskar kraftigt att driva en lågprispolitik för att bredda publikunderlaget samt att åstadkomma en orhväxlande och delvis experimenterande repertoar. Teatrarna riskerar att utsättas för trycket att agera så att verksamheten ger större ekonomiskt utbyte. Teatrarna bör därför åläggas att i sina anslagsframställningar ge en tydlig bild av hur verksamheten och de olika inkomst- och utgiftsposterna utvecklas. bör då vara möjligt attvid prövning klart avläsa hur regeringens KrU 1985/86:18 förslagtill anslagsförändringar relaterar till bl.a. de kostnadsökningar somföranletts av lönerörelserna och till andra omständigheter av vikt. Efter treårs försök med det nya systemet bör en utvärdering göras och redovisas förriksdagen. Utskottetdelar den uppfattning motionärerna ger uttryck åt av innehåll att det är svårtatt nu bedöma vilka effekter det nya budgeteringssystemet får för ,Operan och . Det får därför förutsättas att regeringen noga följerutvecklingen då det gäller dels teatrarnas prispolitik, dels de budgetmässigakonsekvenserna av det nya systemet. Det fär ankomma på regeringen att bedömavilken metod som är lämpligast för att skaffa den nödvändiga informationen idessa avseenden. Utskottet förutsätter att i kommandebudgetpropositioner eller i annan ordning informeras om effekterna av det nyabudgetsystemet. Någon åtgärd med anledning av motionen är enligtutskottets mening inte erforderlig. Ibudgetpropositionen har anslaget till för nästa budgetår beräknatstill . Under anslaget har för innevarande budgetår upptagits ettantal särskilda bidragsändamål, som regering och riksdag vid olika fillfällenhar prövat och beslutat anvisa medel för, nämligen bidrag till ,teaterverksamheten för döva och hörselskadade, finsk teaterverksamhet ochdansverksamheten på i . Dessa ändamål bör enligt kulturministernäven i fortsättningen redovisas särskilt under anslaget. Det ankommer påregeringen att reglera dessa frågor, anförs det i propositionen. Vad gällerteaterverksamheten för döva och hörselskadade ingår i beräkningen ipropositionen en förstärkning av denna verksamhet med I milj. kr. InomRiksteatern finns två balettensembler, nämligen Cramérbalettenoch . Sedan frågan om en nedläggning av Cramérbalettenaktualiserats - bl.a. i anslagsframställning för nästa budgetår -har i tre motioner framställts yrkanden som har till syfte att balettensemblenskall kunna fortsätta sin verksamhet inom . I motion Kr23l (vpk)yrkas en i förhållande till regeringens förslag ökad medelsanvisning tillRiksteatern med . I de båda andra motionerna, Kr269 (c) och Kr280 (fp,m, c, vpk), menar motionärerna att resurser för Cramérbalettens verksamhetskall avsättas inom ramen för den av regeringen föreslagna medelsanvisningen. Beträffandekostnaderna för Cramérbaletten och för viss annan danspro duktion har utskottet inhämtat följande. För innevarande budgetår har . Denna budget har medgett turnéverksamhet med fulltalig ensemble under endast halva spelåret. Under återstoden av detta har baletten en mer begränsad dansverksamhet i . För nästa budgetår - dvs. det budgetår beträffande vilket utskottet nu har att bedö ma frågan om medelsanvisningen till - beräknar enligt vad utskottet inhämtat medel dels för , dels för en särskild dansproduktion för en kostnad av . Vid beräkningarna har styrelsen utgått från den i budgetpropositionen föreslag na medelsanvisningen. Avsikten är att dansare som tillhör Cramérbalet- 41 ten och som är fastanställda skall medverka i denna produktion. Danspro- KrU 1985/86:18duktionen skall dock inte bära namnet Cramérbaletten. Enligt en kostnads-planför fortsatt verksamhet inom av Cramérbaletten - omfattande 12dansare, 4 tekniker och 2 administratörer - skulle kostnaden för baletten uppgåtill . SomRiksteatern framhåller i sin anslagsframställning har Cramérbalettens arbeteute i landet haft stor betydelse för skapandet av det numera stora intresse fördans som finns runt om i . En av orsakerna härtill torde vara attbaletten ofta har uppträtt pä mindre platser och även mycket små scener utanstora tekniska resurser. Utskottetanser på grund av det anförda och med hänsyn till vad som redovisas imotionerna att det är viktigt att bereds möjlighet att även ifortsättningen ha en balettproduktion av det slag som Cramérbaletten hittillsstått för och som har stor förmåga att nå ut i landet och väcka och utvecklaintresset för dansen. Inom den av regeringen föreslagna totala ramen beräknarutskottet därför medel för en balettproduktion utöver den som Cullbergbalettensvarar för. Utskottet anser att med anledning av motionsyrkandena förändamålet bör beräknas 5 milj. kr. Detta innebär att en särskildbalettproduktion av i huvudsak samma storleksordning som under innevarande årbör kunna komma till stånd. Självfallet bör vara oförhindrad attäven av övriga medel som anvisas under anslaget disponera viss del förytterligare balettproduktion. Medelbör vidare beräknas för de särskilda bidragsändamål som anges ibudgetpropositionen och som ovan redovisats. Även kulturutskottet anser attteaterverksamheten för döva och hörselskadade bör förstärkas med I milj. kr. Dädet gäller den totala medelsanvisningen anser utskottet således att utrymmeinte finns för en uppräkning utöver den av regeringen föreslagna. Vidbedömningen av konsekvenserna av regeringens budgetförslag beaktar utskottetatt kulturministern i svar på en fråga i uttalat attde under anslaget beräknade medlen bör göra det möjligt att bedriva enteaterverksamhet på i princip oförändrad nivå (RD 1985/86:60). Ienlighet med det anförda avstyrker utskottet motion Kr231 i den mån den inteblivit tillgodosedd genom beräknande av medel för särskild balett-produktion. Slutligenbehandlar utskottet ett yrkande i motion Kr269 (c) av innehåll att riksdagenbör uttala vikten av att turnéverksamhet bör riktas till människori glesbygd och små samhällen rtmt om i landet (yrkande 5). Statsbidragettill skall enligt gällande bestämmelser användas för central ochregional produktion och distribution av teater som komplettering till regionaloch lokal teaterverksamhet. Av senaste anslagsframställningframgår att teaterns styrelse är väl medveten om de krav som härigenom ställspå verksamheten och att styrelsen också vid verksamhetsplaneringen har de avriksdagen fastlagda kulturpolitiska målen om bl.a. glesbygd och eftersattagrupper för ögonen. Medhänsyn till den inriktning verksamhet således redan nu har och då en viss ökning av insatserna för de minsta spelplatsema plane- 42 ras, erfordras enligtutskottets mening inte något uttalande av det slag KrU 1985/86:18motionärerna efterlyser. Härvid beaktar utskottet vad som ovan anförts om vissbalettproduktion för mindre platser och små scener. 1. beträffandenytt budgeteringssystem att avslår motion 1985/86: Kr273, 2. beträffandemedelsberäkning för viss balettproduktion att medanledning av proposifion 1985/86:100 samt motion 1985/86: Kr231 i motsvarandedel, motion 1985/86: Kr269 yrkande 4 och motion 1985/86:Kr280 beräknar 5000000kr. för ändamålet i enlighet med vad utskottet anfört, att medanledning av proposition 1985/86:100 och med avslag på motion 1985/86: Kr231 imotsvarande del till Bidrag till för /87anvisar ett reservationsanslag av , 4. beträffandeRiksteaterns turnéverksamhet att avslårmotion 1985/86: Kr269 yrkande 5. Bidrag till Operan. Täckning av vissa kostnader vidOperan Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkterna F 12 och F 13 (s. 401 -403) ochhemställer 1. att till Bidrag tillOperan för /87 anvisar ett reservationsanslag av , 2. att till Täckning avvissa kostnader vid Operan för /87 anvisar ett förslagsanslag av1000 kr. Regeringenhar under punkt F 14 (s. 403-405) föreslagit att till Bidrag tillDramatiska teatern för /87 anvisa ett reservationsanslag av86968000 kr. Imotion 1985/86: Kr272 av () och ()yrkas, såvitt nu är i fråga, 2.att hos regeringen begär att de 5 milj. kr. som i budgetpro positionen 1985/86:100 tillförs för att bygga upp en resultatut jämningsfond i stället fördelas proportionellt mellan , Folktea tern och i samt . Yrkandetbehandlas under punkt 16 i detta betänkande, såvitt avser KrU 1985/86:0bidrag till teatrarna i och . Imotion 1985/86:Kr318 av m.fl. (m) yrkas, såvitt nu är i fråga, 5.att till Bidrag till för /87anvisar ett reservationsanslag av . Dramatiskateatern bedriver sin verksamhet i aktiebolagsform. I propositionen anförkulturministern att , med hänsyn till aktiebolagets särskilda karaktär,bör tillföras medel i syfte att förstärka teaterns möjligheter att jämna utresultaten mellan spelåren. En verksamhet av detta slag bör ha enresultatutjämningsfond av lämplig omfattning. ekonomiska situationär sådan att det kan antas att bolaget har svårigheter att självt fullständigtåstadkomma en sådan fonduppbyggnad. Med hänsyn härtill har i propositionenberäknats att över statsbudgeten skall filiföras ett engångsbelopp om5 milj. kr. som förstärkning av teaterns eget arbete att bygga upp enresultatutjämningsfond. Därvid har utgångspunkten varit att en sådan fond vidDramaten kan behöva uppgå till 10 milj. kr. Det anges att det givetvis ankommerpå att själv bedöma behovet av fondens storlek. Underavsnittet Övergripande frågor (s. 13) har redovisats ett yrkande i motion Kr272(s) av innehåll att i stället för att beräkna det i propositionenangivna beloppet om 5 milj. kr. för skall begäraatt ett belopp av samma storlek tilldelas vissa teatrar i och Malmö.Utskottet har inte ansett sig kunna ställa sig bakom detta krav. I enlighethärmed avstyrks motionsyrkandet i här aktuell del (yrkande 2 delvis). I övrigtbehandlas yrkandet i formellt hänseende underpunkt 16. (s. 47). Även i motion Kr318 (m)tas frågan om medelsberäkningen till en resultatutjämningsfond till Dramatenupp. Motionärerna menar att uppbyggnadstakten kan sättas lägre än enligtpropositionen och att medelsberäkningen för ändamålet därför kan begränsastill . (yrkande 5). Med hänsyn till utskottets ställningstagandeunder Övergripande frågor och till vad som anförs i budgetpropositionen anserutskottet att medel bör beräknas som stöd till en resultatutjämningsfond förDramaten i enlighet med förslaget av regeringen. Utskottethar inte heller i övrigt något att erinra mot regeringens förslag tillmedelsanvisning. attriksdagen med bifall till proposition 1985/86:100 och med avslag på motion1985/86:Kr272 yrkande 2 i motsvarande del och motion 1985/86:Kr 318 yrkande 5till Bidrag till för /87 anvisar ettreservafionsanslag av . 14.Rikskonsertverksamhet KrU 1985/86:18 Regeringenhar under punkt F 15 (s. 405407) föreslagit att tillRikskonsertverksamhet för /87 anvisa ett reservationsanslag av53725000 kr. Imotion 1985/86:Kr229 av m.fl. (fp) yrkas, såvitt nu är ifråga, 5. attriksdagen till Rikskonsertverksamhet för /87 anvi sar . utöver vad regeringen föreslagit. Imotion I985/86:Kr318 av m.fl. (m) yrkas, såvitt nu är i fråga, 6. attriksdagen till Rikskonsertverksamhet för /87 anvi sar ett reservationsanslag av . Riksdagenhar med anledning av proposition 1984/85:1 beslutat om omorganisation avregionmusiken och Rikskonserter (KrU 1984/85:7, rskr. 1984/85:53).Enorganisationskommitté(U 1984:01) har överlämnat förslag omgenomförande av omorganisationen. har regeringen lagtfram proposition 1985/86:114 om omorganisation av regionmusiken ochRikskonserter. Propositionenkommer att behandlas av utskottet under innevarande . Ibudgetpropositionen anförs att med hänsyn till omorganisationen bör intehuvudförslaget tillämpas vid beräkningen av anslaget till Rikskonserter.Kostnadsökningar kan komma att uppstå till följd av omställning av personal isamband med att den beslutade omorganisationen av regionmusiken ochRikskonserter genomförs. Kulturministern räknar med att kompensation för dettafär ges i efterhand efter särskild prövning. Regeringen föreslår enmedelsanvisning till Rikskonserter om . Arbetssituationenför de musiker som ej är fast anställda är mycket bekymmersam,framhålls i motion Kr229 (fp). Bästa sättet att snabbt ge stöd åt flerproduktioner med utnyttjande av svenska utövande musiker torde vara att ökaRikskonserters anslag för offentlig konsertverksamhet. bör därföranvisa 2 milj. kr. till Rikskonserter Utöver vad regeringen föreslagit. Vidriksdagsbehandlingen av frågan om omorganisation av regionmusiken och Rikskonserter uttalade utskottet att frilansmusikernas situation mäste förbättras vid den fortsatta regionaliseringen av musiklivet (KrU 1984/85:7 s. 13-14). Utskottet kan dock med hänsyn fill budgetläget inte nu förorda att statliga medel anvisas för särskilda insatser för denna grupp utöver vad den av regeringen föreslagna medelsramen ger utrymme för.