bet · G901TU16 · 1985-12-31 00:00:00 — Även föredraganden finner vissa förändringar avförutsättningarna för verksamhet nödvändiga och att det är angeläget attteleverkets industriella verksamhet bedrivs i enhetlig form. Aktiebolagsformensynes naturlig, eftersom det rör sig om en affärsverksamhet som i ökande gradbedrivs under marknadsmässiga villkor med rent företagsekonomisk inriktning.Regeringen föreslås därför få ett bemyndigande att medge att televerketsindustridivision ombildas fill aktiebolag genom försäljningtill till bokfört nettovärde, vilket den 1 januari 1987beräknas uppgå fill 300 milj. kr. I mofion T206 (vpk) yrkas avslag på regeringens förslag.Kravet på bolagsbildning är enligt motionärerna illa underbyggt och oförenligtmed de anställdas krav på trygghet, inflytande och en viss fasthet ianställningen. 1 motion T303 (m) yrkas att beslutar attteleverkefs industridivision skall överföras till aktiebolag den 1 juli 1986.Kravet skall enligt motionärerna ses mot bakgrund deb av beslut år1982 att industridivisionen skulle överföras fill bolagsform ,dels av stora betydelse för den fortsatta utvecklingen avtelekommunikationer och informafionshantering. Enligt utskottets mening bör frågan om slutligt beslutbeträffande verksamhetsform nu bringas fill en lösning. Ytterligaredröjsmål med ett ställningstagande skulle kunna medföra risk för försämradeverksamhetsbetingelser för . Utskottet ansluter sig för sin del fill föredragandensuppfattning att industriverksamhet bör bedrivas i enhetlig form ochatt aktiebolagsformen synes vara den naturliga. Detta ställningstagandeinnebär inte -vill utskottet understryka - någon ändrad syn på de principer somhittills gällt för telepolitiken eller ett allmänt accepterande av enbolagisering av affärsverkens olika delar. Affärsverksformen utgör den organisatoriska grunden församhällets insatser på en rad tunga infrastrukturområden. Denna verksamhetsform har visat sig väl förena funktionerna samhällsinflytande och kontroll med erforderlig självständighet och flexibilitet för en verksamhet. ställningstagandefill aft överföra till bolagsform innebär dock icke att utskottet förordar någon allmän uppluckring av affärsverksformen. Utskot tet vill betona att en förändring av verksamhetsform inte förändrar dess roll i telepolifiken. egen tillverkning och dess produkfionskunnande har stor betydelse och är en nationell tillgång. Samspelet mellan forskning och utveckling, driffsverksamhet och i den egnaindustriella verksamheten bör fortsätta som hitfills och utvecklas. TU1985/86:16 Dess värde för den svenska telepoHtiken och därmed ytterstkonsumenterna är odiskutabelt. Löne- och anställningsvillkoren för dem som berörs avombildningen är av naturliga skäl utomordentligt viktiga frågor. De äremellertid i första hand förhandlingsfrågor som parterna har att ta ställningtill. Utskottet förutsätter dock att vederbörlig hänsyn tas till de anställdasintressen. Den av regeringen föreslagna tidpunkten för ombildningensynes väl avvägd. Utskottet tillstyrker med hänvisning till det anfördaregeringens förslag och avstyrker motionsyrkandena. myndighetsuppgifter behandlas i mofionernaT211 (c), T247 (fp), T303 (m) och T424 (m). I samtliga dessa motioner framhållsatt myndighetsuppgifterna i vad de avser provning och godkännande avutrustning som är avsedd att anslutas till telenätet bör skiljas ut från verketoch läggas på eft fristående organ. Av propositionen framgår att regeringen har tillsatt enutredningsman som utreder uppgifter i fråga om kravställning,provning och godkännande av utrustning som är avsedd att anslutas tilltelenätet. Även myndighetsuppgifter på radioområdet - främstförvaltningen av radiofrekvenser - prövas av utredaren. Utredningen skall varaavslutad . I avvaktan på dennas resultat synes någon åtgärdinte erforderlig med anledning av motionsyrkandena. Enligt motionerna T247 (fp), T303 (m) och T424 (m) börteleverkets verksfunktioner renodlas och i första hand bestå i att förvalta detallmänna telenätet. konkurrensutsatta verksamhet bör skiljas uttill fristående företag som verkar i fri konkurrens med andrafeleindustriföretag. I fp-mofionen åberopas att särredovisningen av denkonkurrensutsatta verksamheten inte har visat sig fungera fillfredsställande.Enligt den förstnämnda m-motionen bör de fristående företagen utgöras avaktiebolag, vilkas aktier successivt säljs till allmänheten och de anställda. Ifrågavarande spörsmål behandlades av utskottet så sentsom med anledning av en gemensam m-, fp- och c-motion (prop. 1984/85:100 bil. 8 och prop. 1984/85:158, mot. 3131, , rskr. Utskottet framhöll därvid vikten av att , som förvaltare av ett felenät, verkar och skaffar sig breda kunskaper inom hela telekommunikationsområdet. Vidare erinrades om att den svenska teleförvaltningen, i motsats till övriga europeiska, haft en omfattande egen industriell verksamhet och utvecklingsverksamhet. Verket har - betonade utskottet - genom egna utvecklingsinsatser åstadkommit konkurrenskraftiga produkter och system som fillverkas inom Teh. Därigenom har verket också uppnått en starkare ställning gentemot andra leverantörer. Resultatet av utvecklings insatser - fortsatte utskottet - har även varit till nytta för övrig svensk teleindustri och bidragit till svenska exportframgångar. Sammanfattningsvis underströk utskottet att intresset av goda svenska telekommunikationer bäst tillgodoses genom att feleverket bibehåller sin breda verksamhet inom hela telekommunikationsområdet. Den verksamhet som bedrivs i verkets bolag bör vara ett naturligt stöd för, och komplement till, verkets egen, och den bör 12 varainordnad i en koncernstrategi, som även omfattar sociala och regional- TU1985/86:16 politiska hänsyn. Utskottet har inte frångått sin sålunda redovisadeinställning till de berörda frågorna. Med hänvisning härtill avstyrks demotionsyrkanden som är i fråga. I motion T323 (s) framhålls vikten av att polifiker påolika nivåer i varje län är väl förtrogna med planering av nät,hnjer och stafioner m.m. Motionärerna föreslår därför att regionalatelestyrelser inrättas länsvis. Utskottet vill med anledning av detta motionsyrkandeerinra om övergripande ansvar för utvecklingen avtelekommunikationerna i . I detta ansvar ingår också att spridainformafion fill företag, organisafioner och myndigheter om prognoser ochufbyggnadsplaner så att beredskap skapas i samhället för att på ett positivtoch konstruktivt sätt utnyttja de möjligheter som teletekniken ger. Isammanhanget bör även nämnas Teldok, som är en redaktionskommitté sammansatt avrepresentanter för samhälle och näringsliv. Kommittén, vars verksamhetteleverket initierat och finansierar, har till uppgift att sprida informationbeträffande teleanknutna informationssystem. Man ger ut reguljära skriftseriersamt organiserar konferenser, möten och studieresor med olika målgrupper. Det informationsbehov som motionärerna fästeruppmärksamheten på synes sålunda väl fillgodosett. Någon åtgärdtorde följaktligen ej vara erforderlig, varför yrkandet härom avstyrks. Motionerna T303 (m) och T424 (m) gäller bl.a. vissatelefonapparater. Enligt mofionärerna har monopol på att levereraden första telefonapparaten vid öppnande av eft nytt abonnemang. Detta monopol- säger motionärerna - bör upphävas. Utskottet vill med anledning av det sagda erinra om attriksdagens beslut innebar att monopol på telefonapparater- utom vissa telefonautomater o. d. - upphävdes med verkan fr. o. m. den 1november 1985. får sålunda telefonapparater med typgodkännande(T-märkning) kopplas in på det allmänna telenätet. De apparater som verket förenämnda dag levererat har överlåtits till kunderna utan kostnad och medbibehållet underhållsansvar för verket. En basapparat av hög kvalitet och medunderhåll utan extra kostnad skall normati ingå i varje telefonabonnemang.Abonnemang skall kunna erbjudas fill reducerat pris utan apparat exempelvistill den som redan har en basapparat eller till företag som skaffarabonnemanget för datakommunikation. Sålunda kan den första telefonapparaten iett abonnemang - lika väl som varje följande apparat - fillhandahålls av annanleverantör än . Samtliga apparater som ansluts till nätet måste dockvara typgodkända. Verkets underhållsansvar omfattar givetvis inte andraleverantörers apparater. Då syftet med motionsyrkandena, såvitt nu är i fråga,sålunda synes tillgodosett bör de kunna lämnas utan åtgärd. Enligtmofionerna T303 (m), T424 (m), T247 (fp) och T211 (c) bör TU1985/86:16 monopol pä abonnentväxlar och höghastighetsmodem upphävas. Som stödför yrkandena åberopas bl. a. erforderligheten av en effektivitetsbefrämjan-dekonkurrens mellan inhemska och utländska produkter inom området förifrågavarande utrustningar. Utskottet har inte frångått sin uppfattning aftabonnentväxlar och höghastighetsmodem tills vidare bör undantas från den del avteleverkets verksamhetsområde som den konkurrensutsatta verksamheten utgör. Härförtalar inte bara dessa utrustningars nära anknytning till telenätets funktion -som verket har det övergripande ansvaret för - utan också, som utskottet redanframhållit, intresset av att även fortsättningsvis bedriver en bredverksamhet inom hela telekommunikafionsområdet. Detta innebär en verksamhetinom både nät- och terminalområdet och som fillhändahållare såväl som fillverkare.Den breda inriktningen av verksamheten har medfört att har kunnat byggaupp ett synnerligen väl utvecklat telekommuni-kafionssystem och den högstatelefonfätheten i världen med internationellt sett mycket låga taxor. Endominerande ställning för inom hela telekommunikationsområdet ärockså en förutsättning för att den utjämnande taxestrukturen för degrundläggande teletjänsterna skall kunna upprätthållas. Utskottet vill dock inte utesluta att den tekniskautvecklingen kan komma att medföra att förutsättningarna för den nuvarandemonopolavgränsningen kan komma att ändras. Som utskottet framhöll i sittbetänkande /85:28 bör självt få göra anpassningar av deregler som gäller för anslutning av modem. Mera principiella förändringar ifråga om monopolavgränsningen - och därmed i inriktningen av televerketsverksamhet - bör dock underställas prövning. Sammanfattningsvis finner utskottet ej skäl att förordanågon principiell förändring av monopol i fråga om anslutning avutrustning till det allmänna telenätet. Härav följer att motionsyrkandenaavstyrks. och vissa andra nätutbyggnadsfrågor I motion T259 (vpk) framhålls att uppgift äratt se till att vi kan ringa till varandra, inte att marknadsföra amerikanskskräpkulfur via TV-kanaler såsom m. fl. I sin satsning på kabel-TVagerar enligt motionärerna utifrån rena lönsamhetsprinciper utannågra som helst sociala hänsyn. Därmed prisger man svenska folket åt utländskaTV-bolags exploatering genom kärieksserier, sport och våld. behövs det-heterdet i motionen - någon form av kuhurpolitisk prövning av innehållet iteleverkets kablar. Motionärerna vill att ett brett politiskt förankratmedieråd skall skapas med uppgift att ta fram beslutsunderlag om denmedieutveckling som pågår, att kabel-TV-utbyggnaden i sin nuvarande formomprövas samt att vid denna utbyggnad skall låta sig vägledas avregional-, kultur- och socialpolitiska hänsyn. De kultur-, medie- och telepolitiska aspekter på kabel-TVsom mofionä rerna aktualiserar behandlades mycket utförligt i massmediekommifféns 1'* betänkande Via satellitoch kabel (SOU 1984:65) och i samband med det /86:16 arbete i övrigt somföregick antagandet av bl. a. lagen (1985:677) om lokala kabelsändningar ochlagen (1985:1057) om ansvarighet för lokala kabelsändningar (prop. 1984/85:199och 1984/85:208, KU 1984/85:37 och KU 1985/ 86:7, rskr. 1984/85:398 och1985/86:74 samt prop. 1984/85:158, / 85:28, rskr. 1984/85:382). Medhänsyn härfill, fill aft lagstiftningen inte varit i kraft längre än sedan den1 januari innevarande år och till att kabel-TV är en ny verksamhet, varsutveckling är svår att förutse, synes någon åtgärd från sida medanledning av mofionen inte böra komma i fråga. Utskottet förutsätter dock attregeringen följer utvecklingen på området och återkommer till , om såblir erforderligt. Med det sagda avstyrks motionen. Imofion T247 (fp) framhålls att utbyggnadstakten för bredbandstjänster bör nogaövervägas, med tanke bl. a. på att de är mycket investeringskrävande. Ettbredbandsnät - heter det vidare i motionen - blir till störst nytta för vårtland om det byggs och utnyttjas i konkurrens. En effektiv konkurrens kanåstadkommas endast om dominans på bredbandsområdet inte blir förstor från början. Avmotionen framgår inte vad mofionärerna avser med "bredbandstjänster"och "bredbandsnät". Någon entydig definifion av dessa termersinnebörd finns inte heller, enligt vad utskottet erfarit. Klart är emellertidatt ohka slag av felekommunikation kräver olika frekvensomfång eller bandbredd,beroende på den mängd information som skall överföras. Bandbredd utgör sålundaett mått på överföringskapacitet, varför en bredbandstjänst kan sägas vara enteletjänst som kräver en relafivt stor bandbredd. - överföring av vanliga telefonsamtal - är ett exempel på en teletjänstsom kräver en förhållandevis liten bandbredd, medan överföring av rörligabilder och av data i höga hastigheter utgör exempel på bredbandstjänster. verksamhetsberättelse /85 framgår att verket erbjuderdataöverföringstjänster via telefonnätet med hastigheter från 300 bit/s fill 2Mbit/s. Sistnämnda mått innebär att två miljoner s. k. binära siffror, dvs. "ettor" eller "nollor", överförs . Detta motsvarar125 A4-sidor text och utgör sålunda en enormt mycket större informationsmängdän den som förmedlas vid ett telefonsamtal . Utskottethar i det föregående tillstyrkt att investeringar får deninriktning och omfattning som föreslås i verkets senaste treårsplan.Investeringarna syftar bl. a. till att öka telenätets kapacitet. Genom kapacitetsökningenökar inte bara framkomligheten i nätet för t. ex. vanliga telefonsamtal utanockså möjhgheterna att tillgodose efterfrågan på t. ex. sådana bredbandstjänstersom dataöverföring i höga hastigheter utgör. Termen"bredbandsnät" har, som nämnts, inte heller någon entydig innebörd. Utbyggnaden av lokala kabelnät för TV-distribution framställs i den allmänna debatten som ett första steg i en utveckling varigenom många olika teletjänster skall kunna erbjudas hemmen via kabel inom ramen för ett "allmänt bredbandsnät", som inordnas i det rikstäckande telenätet. De tjänster som brukar nämnas är bildtelefon, olika slag av 2 textkommunikafion,förmedling av beställningar och betalningar, larmtjäns- /86:16 teroch olika sorters TV-spel. Det är ovisst i vilken utsträckningtjänster av det nämnda slaget kommer att efterfrågas av allmänheten. Flertaletav dem - kanske samtliga - kommer också att fill rimliga kostnader kunnatillhandahållas över ett moderniserat telefonnät, med störreöverföringskapacitet än . Det är sålunda osäkert om kabel-TV-näten kommeratt användas för andra bredbandstjänster eller andra teletjänster över huvudtaget än TV-distribution. Följaktligen är det också osäkert om ettbredbandsnät, med den innebörd som motionärerna synes avse med termen, kommeratt behöva anläggas. Mot bakgrund av det anförda finner utskottetsammanfattningsvis inte någon åtgärd påkallad med anledning avifrågavarande motionsyrkande, varför detsamma avstyrks. I motionerna T273 (m), T234 (fp), T321 (s), A487 (c) ochT278 (s) anläggs vissa regionalpolitiska synpunkter på utbyggnaden avtelenätet. De berörda regionerna är Norrlandslänen, , delar avJämtland, och län. Genomgående hänvisas till det stora behovetav goda telekommunikationer i regionerna i fråga, och i eft par av motionernaframhålls att fiberoptiska linjenät bör anläggas för att tillgodose behoven. Utskottet vill med anledning av samtliga dessamotionsyrkanden erinra om att uppgift är att söka tillgodosebehovet av tvåvägs telekommunikationer varhelst i landet sådana efterfrågasoch att säkerställa en mycket hög grad av framkomlighet i telenätet. Frågan omvilken teknik som verket använder för att klara uppgiften är enligt utskottetsmening verket självt bäst skickat att bedöma. Med hänvisning fill det anförda avstyrks de nämndamotionsyrkandena, såvitt nu är i fråga. telefontaxa har sju avståndsintervall. Antaletintervall har småningom minskat, och gränsen för den högsta telefontaxan gårvid . Telefonsamtal över längre avstånd betingar således samma taxa somgäller för avståndet . Taxan på det allmänna datanätet har treavståndsintervall, och för datakommunikationstjänster via DATAPAK gäller ensvensk, en nordisk och en internationell taxa. Av propositionen framgår att regeringen med anledning aven framställ ning från medgivit att verket från höjer taxorna på så sätt att hushållen i genomsnitt får en höjd telefonkostnad. Höjningen är - betonas det - avsevärt lägre än vad begärt och ett uttryck för regeringens vilja att dämpa prisutvecklingen. Vidare framgår av propositionen att verket i sin framställning fill regeringen också lagt framett förslag till långsiktig inriktning av taxepolitiken. Bakgrunden till förslagetär bl. a. att den tekniska utvecklingen enligt verket tenderar att föra med sig ökad konkurrens i fråga både om utrustning och nättjänster. Kostnaderna för telekommunikation bhr samfidigt alltmer oberoende av avstånden. En ,z: översyn avprinciperna för teletaxorna har påbörjats inom kommunikations- /86;16 departementet. I mofion T233 (fp) yrkas att uttalar sig för etttvådelat taxesystem med en lokaltaxa och en rikstaxa, enhetlig för hela riket. I motion T297 (s, c) framhålls att en princip förtaxesättningen bör vara att samtal till och från inte beräknas påavståndet över vattnet, utan att kostnaden för samtal fill närmasteriktnummerområde blir motsvarande den som gäller för andra landsdelar. I motion T321 (s) begärs en speciell"mittnordstaxa" i syfte att främja näringsliv, kommunikationer,turism, utbildning, forskningoch kultur inom regionen i fråga. I mofion T397 (fp) förordas en utjämning av taxorna förrikssamtal inom landets olika delar. Utskottet förutsätter att frågor av den art som behandlasi de nu nämnda motionerna omfattas av den översyn som pågår inomkommunikationsdepartementet. I avvaktan på resultatet härav synesmotionsyrkandena, såvitt nu är i fråga, böra lämnas utan åtgärd. Enligt mofion T245 (m) bör markeringsintervallerna förlokalsamtal slopas. Mofionärens önskemål innebär ett krav på sänkta taxor förlokalsamtal. Det därmed förenade intäkfsbortfallet för skulle behövakompenseras genom höjda taxor för rikssamtal. Sådana faxehöjningar skullemotverka intresset av att åstadkomma "ett rundare ", dvs. ensådan fördelning av kostnaderna för telekommunikafioner att avståndens betydelseminskar. Utskottet finner sådana kostnadsminskningar angelägna och avstyrker följaktligenmotionen. I motion T273 (m) begärs åtgärder i syfte att nå enhetligatelekostnader i varje kommun. Enligt vad utskottet erfarit gäller i princip en enhefligtaxa för alla teleabonnenter i en kommun för telefonsamtal till den egnakommunens centralort. Vissa kommuner är uppdelade i skilda riktnummerområden.Samtal mellan sådana områden räknas i regel som rikssamtal. Televerketundersökte kostnaderna för att koppla om nätet så att lokaltaxaalltid gäller inom en kommun. Dessa uppskattades då fill mellan 700 och 800milj. Kostnaderna, som torde vara betydligt högre, står enligt verketsbedömning inte i rimlig proportion till fördelarna med en omläggning. Utskottet finner ej skäl aft ifrågasätta televerkefsbedömning och avstyrker därför mofionen i nu berörd del. I motion A467 (c) begärs en enhetlig telefontaxa för helariket. Även om avståndens betydelse för teletaxorna tenderar attminska vore det enligt utskottets mening för överskådlig tid ekonomisktorimligt att tillämpa samma taxa för ett samtal inom t. ex. som för ettsamtal mellan och . Enligt motionerna T224 (c) och A467 (c) bör en enhetstaxaför datakommunikationstjänster fillämpas för hela landet. I vissa regioner - iden sistnämnda motionenspecificerade till att avse inland - bör en O-taxa /86:16tillämpas. Som framgår av vad utskottet anfört i det föregåendegäller en enhetlig svensk taxa för datakommunikationstjänstDATAPAK. Enligt utskottets mening bör det inte komma i fråga att ettaffärsdrivande verks tjänster fillhandahålls "utan kostnad". Medhänvisning till det anförda avstyrks mofionsyrkandena. I motion T247 (fp) framhålls att finansierarolika typer av forskning för elektroniska system, kontorssystem, elektroniskpost m.m. Det är i för sig viktigt att en sådan forskning sker i -säger motionärerna - men det kan ifrågasättas om det är lämpligt att den skerinom verket eller på dess uppdrag. Forskning bör företrädesvis äga rum viduniversitet och högskolor eller inom industrin. De resurser som televerketdisponerar för forskning av berört slag bör överföras till Styrelsen förteknisk utveckling och andra forskningsorgan. Utskoftet vill med anledning av det sagda erinra om attteleverkets övergripande ansvar för telekommunikationerna - enligt riksdagensbeslut - också innefattar att verket skall initiera, finansiera ochsjälvt driva forsknings- och utvecklingsarbete i syfte att vidmakthålla ochstärka framträdande ställning inom telekommunikafionsområdet.Forskningen och utvecklingen bör enligt beslutet kunna äga rum både inomteleverket och -på verkets uppdrag - inom universitet och högskolor. I förstahand bör tillämpad forskning bedrivas inom verkets ram och grundforskning viduniversitet och högskolor. I anslutning till detta forsknings- och utvecklingsarbetebör exempelvis de handikappades intressen beaktas samt beredskapshänsyn tas iden mån totalförsvarets intressen berörs. Såsom sektorsansvarig myndighet börteleverket ge vid spridning åt resultaten av forsknings- ochutvecklingsansträngningarna. Utskottet finner för sin del ej skäl att omprövaifrågavarande riksdagsbeslut och avstyrker därför motionsyrkandet. I motion T278 (s) begärs ett åtgärdsprogram för länför utveckling av tele- och datatekniken. Programmet bör enligt motionärenomfatta forsknings- och utvecklingsmedel fill teleskolan i förbekostande av ett fältförsök beträffande kommunikationsteknikens inverkan på enregion i vad avser företag, undervisning, myndigheter och hushåll. Vidare bör iKalmar etableras eft informationstekniskt centrum som bygger på teleskolan,telematikskolan och delar av högskolan. Enligt vad utskottet erfarit planerar teleskolan i med uppgift bl. a. att söka intressera kommuner ochlandsting för avancerad telekommunikation. Vidare finns fill högskolan knutetett forsknings- och utvecklingscentrum, där man bl. a. vänder sig tillnäringslivet i frågor som rör telekommunikationer. Motionärens önskemål synes sålunda i betydandeutsträckning tillgodo sedda. Motionsyrkandet, såvitt nu är i fråga, torde därför kunna lämnas utan åtgärd. Telekommunikationerför döva och hörselskadade TU1985/86:16 Enligtmotion T216 (fp) bör - för att underlätta de hörselskadades problem -detelefoner som tillverkas vara utrustade med reglerbarljudförstärkare. Enligtvad utskottet erfarit har nya s. k. bastelefon, Diavox II, som standard reglerbar ljudförstärkare. Syftet med mofionen synessålunda fillgodosett, varför den bör kunna lämnas utan åtgärd. Imofion T379 (s) behandlas taxan för texttelefon. Motionärerna framhåller attkommunikafion via texttelefon tar än motsvarande kommunikation vidett vanligt telefonsamtal. Handikappersättningen är visserligen avsedd -fortsätter motionärerna - att täcka ökade kostnader för den enskilde, menersättningen skall räcka till så mycket och till ett ständigt ökande antaländamål. Det vore därför rimhgt att personer som använder texttelefon debiterasenligt en taxa motsvarande vanlig telefontaxa. Regeringen bör följakthgenuppdra åt att utforma en sådan taxa. Texttelefonär enligt utskottets mening ett utmärkt hjälpmedel för hörselhandikappade.Utgiften för dem att få en sådan telefon installerad är inte högre än motsvarandeutgift för en vanhg telefon. tillhandahåller erforderlig servicevid installafion och underhäll av texttelefoner.