bet · G901LU16 · 1985-12-31 00:00:00 — LU 1985/86:16 I betänkandet behandlas motion 1984/85:341 av AllanEkström (m) vari yrkas att regeringen skall lägga fram förslag till enutsökningslag. Utskottet anser det angeläget att en utsökningsregisterlaginförs. Någon åtgärd från sida i saken är dock inte erforderlig medhänsyn till att ett förslag till lagstiftning remitterats tilllagrådet. Motionen avstyrks därför. I motion 1984/85:341 av () yrkas att hos regeringen begär förslag till utsökningsregisterlag. har ett centralt ADB-system förexekutionsväsendet () successivt byggts upp. är landets samtliga 81kronofogdemyndigheter anslutna till , 1 registreras främst allmänna mål, dvs, i huvudsakärenden om indrivning av skatter, allmänna avgifter och böter. Vidregistreringen tillförs personnummer och andra uppgifter om den somåtgärden avser (gäldenären) och om skulden. Vidare registreras bl, a,kronofogdemyndighetens olika åtgärder i ärendet. Registret används också förandra ändamål, t, ex, bokföring och redovisning samt arbetsplanering, I fråga om indrivning av böter gäller enligtbötesverkställighetslagen (1979:189) att bötesstraff som skall verkställasgenom uppbörd eller indrivning. Regeringen får bestämma i vad månverkställighet skall ske genom uppbörd. Sker inte uppbörd skallkronofogdemyndigheten driva in böterna. Uppbörd innebär att den bötfälldefrivilligt betalar in beloppet. I bötesverk-ställighetsförordningen (1979:197)har regeringen föreskrivit att uppbördsförfarandet skall användas vidverkställighet av sådana bötesstraff som ålagts av åklagare genomstrafföreläggande och av polisman genom föreläggande av ordningsbot. Reglernainnebär att bötesstraff som ålagts av domstol alltid skall verkställas genomindrivning. Indrivning tillämpas också när den bötfällde inte frivilligtbetalar sådana bötesstraff som får verkställas genom uppbörd, 1 1985/86. används också i enskilda mål, dvs, ärenden som inteskall behandlas LU 1985/86:16 som allmänna mål. Enskilda mål är exekutivaärenden där i huvudsak enskilda, fysiska eller juridiska personer ansökt omverkställighet av dom och beslut. Sådana ärenden kan avse bl, a, betalningsskyldighet,avhysning och verkställighet av kvarstad. Några särskilda lagregler om finns inte. För REXgäller emellertid samma allmänna lagbestämmelser som för andra ADB-register.Sålunda är datalagen (1973:289) och sekretesslagen (1980:100) tillämpliga påREX. Datalagen gäller alla personregister som förs med hjälp av ADB ochinnehåller föreskrifter om tillståndstvång och tillsyn beträffande personregister.Enligt 9 kap, 19 § sekretesslagen är vissa uppgifter i mål eller ärenden omexekufiv verksamhet sekretesskyddade. Skyddet omfattar uppgifter om enskildspersonliga och ekonomiska förhållanden och gäller om ett röjande av uppgiftenkan antas medföra att den enskilde eller honom närstående lider avsevärd skadaeller betydande men. Uppgift om den förpliktelse som avses med den söktaverkställigheten och om beslut i målet eller ärendet undantas dock frånskyddet, I den mån sekretess inte gäller kan den som så önskar påbegäran få utdrag ur från mot avgift enligtexpeditionskungörelsen. Av betydelse i sammanhanget är vidarekreditupplysningslagen (1973:1173), som främst syftar till att hindra attkreditupplysningsverksamhet leder till otillbörligt intrång i den personligaintegriteten eller till skada genom oriktiga eller missvisande upplysningar,Lagen gäller verksamhet som innebär att någon, utom i enstaka fall, lämnarkreditupplysningar mot ersättning eller som ett led i näringsverksamhet. Ävenannan kreditupplysningsverksamhet omfattas av lagen om den är av störreomfattning. Med kreditupplysning' avses uppgift, omdöme eller råd somlämnas till ledning för bedömning av annans kreditvärdighet ellervederhäffighet i övrigt i ekonomiskt hänseende. Särskilda skyddsregler gällerförs, k. personupplysning. Med detta uttryck avses kreditupplysning om enskildperson, förutsatt att vederbörande varken är näringsidkare eller har såväsentligt infiytande i viss näringsverksamhet att uppgift om hans egnaförhållanden behövs för att belysa verksamhetens ekonomiska ställning. Kreditupplysningsverksamhet får bedrivas endast eftertillstånd av datainspektionen. I den mån den bedrivs genom offentliggörande avkreditupplysning i tryckt skrift eller sådan mångfaldig skrift av annat slagsom avses i 1 kap, 5 § tryckfrihetsförordningen krävs dock inte tillstånd.Datainspektionen utövar tillsyn över lagens efterlevnad. Kreditupplysningsverksamhet skall bedrivas så att den inteleder till otillbörligt intrång i personlig integritet. Denna allmänna,grundläggande regel kompletteras i olika hänseenden av mera detaljeradeföreskrifter. Vissa slags uppgifter, t, ex, om brott och påföljder, får inteinsamlas, lagras eller vidarebefordras i kreditupplysningsverksamhet utanmedgivande av datainspektionen. Särskilda skyddsbestämmelser gäller i fråga ompersonupplysningar. Med anledning av ansökningar av () ochkronofogdemyndigheterna om fillstånd enligt datalagen för utsökningsregistretmeddelade datainspektionen en föreskrift som innebär attutsök- ningsregistretinte får användas i kréditupplysningsverksamhet avseende LLI 1985/86:16fysiska personer, I beslutet konstaterade datainspektionen att uppgifter urregistret i viss utsträckning såldes och att denna verksamhet var att bedömasom kreditupplysningsverksamhet. Beslutet överklagades till regeringen av ,som gav kronofogdemyndigheterna direktiv att behålla tidigare praxisi avvaktan på regeringens beslut. Genom beslut har regeringenupphävt datainspektionens föreskrift och bestämt att följande föreskrift skallgälla för utsökningsregistret, RSV och kronofogdemyndigheterna får inte till läsbar formöverföra andra sammanställningar av uppgifter än som behövs för verksamheteninom myndigheternas ansvarsområden, såvida inte datainspektionen har bestämteller bestämmer annat, lade fram ettbetänkande (Ds Fi 1983:4) Utsökningsregisterlag med ett förslag till en sådanlag. Enligt lagförslaget skall med hjälp av automatiskdatabehandling föras ett för hela riket gemensamt utsökningsregister. Registretskall innehålla uppgifter om den som är gäldenär eller i annat fall svarande imål hos kronofogdemyndighet. Registret skall användas som hjälpmedel vid kronofogdemyndigheternasverkställighet enligt utsökningsbalken eller annan författning. Dessutom fårregistret användas för utredningar vid bestämmande och uppbörd av skatt.Däremot får registret inte användas vid handläggningen av vissa andra ärenden,t. ex, ärenden rörande tillsyn i konkurs, och samtliga kronofogdemyndigheter fårtillgång till alla uppgifter i utsökningsregistret via terminal utan någongeografisk begränsning. Även länsstyrelserna och de lokala skattemyndigheternafår ha terminalåtkomst till utsökningsregistret; dock med undantag för vissasekretessbelagda uppgifter. När det gäller rätten att förfoga över registret såfår såväl som kronofogdemyndigheterna en sådan rätt.Kronofogdemyndighets förfoganderätt är emellertid inskränkt till uppgifter somhänför sig till myndighetens eget distrikt, Alla myndigheter som är anslutnatill registret är skyldiga att medverka aktivt till att misstänktafelaktigheter i registret utreds och att felaktiga uppgifter rättas samt tillatt den till vilken en uppgift har lämnats ut underrättas om felet, I lagförslaget regleras detaljerat vilka uppgifter omgäldenären sorn registret skall innehålla. Uppgifterna i utsökningsregistretfår lämnas ut på ADB-medium bara om det följer av lag eller förordning ellerhar medgivits av regeringen eller efter delegation av datainspektionen. skall äldre uppgifter gallras ut urutsökningsregistret och föras över fill mikrokort. Alla uppgifter om enskildamål och flertalet av uppgifterna om allmänna mål gallras ut andra året efterdet år då målet har avslutats. För uppgifter om allmänna mål som tillhör vissamedelsslag fordras dock en bevaringstid av högst från utgången av det årdå målet avslutades. Betänkandethar remissbehandlats och har därefter lagts till grund för ett inomfinansdepartementet upprättat förslag till lagstiftning som LU1985/86:16 överlämnats till lagrådet. Förslaget överensstämmer i huvudsak medbetänkandet. Frågan om införandet av en utsökningsregisterlagbehandlades av utskottet vid 1983/med anledning av en motionfrån samme motionär som står bakom den nu aktuella motionen, godkända betänkande (LU 1983/84:23) framhöll utskottet att det varangeläget att användningen av det nya ADB-systemet för kronofogdemyndigheternasverksamhet blev författningsmässigt reglerat. Utskottet hänvisade till skatte-indrivningsutredningensförslag och till att enligt inhämtade upplysningar en proposition i ämnetberäknades kunna bli förelagd , Någon åtgärdmed anledning av motionen var därför inte påkallad, och utskottet avstyrkte bifalltill motionen. Samme motionär aktualiserade genom motioner till 1984/85års frågor om indrivning av böter och tillhandahållande avpersonuppgifter ur utsökningsregistret. Motionen i den förstnämnda fråganbehandlades av justitieutskottet i betänkandet JuU 1984/85:38, I betänkandetsom godkändes av avstyrkte justitieutskottet motionen och framhölldärvid bl, a, följande. Det är enligt utskottets mening närmast en självklarhetatt den som av domstol döms till ett bötesstraff bör kunna på ett enkelt sättfrivilligt betala böterna. Utskottet vill särskilt framhålla att den dömde harett berättigat krav på att med minsta möjliga krångel kunna göra rätt för siggentemot det allmänna. En bötfälld bör inte heller i onödan bli föremål för ensådan åtgärd som indrivning, vilken otvivelaktigt för den enskilde kan framståsom en ingripande och obehaglig åtgärd. Till vad nu har sagts kommer detförhållandet att ett förenklat system för inbetalning av domstolsböter på siktsynes vara ekonomiskt mer fördelaktigt för staten än nuvarande ordning. Detsagda innebär att utskottet delar motionärens uppfattning om behovet av enreform för betalning av böter som ådömts av domstol. Med hänsyn till att frågan är föremål föröverväganden inom anser emellertid utskottet att någotriksdagens uttalande i saken inte är påkallat. Frågan om tillhandahållande av personuppgifter urutsökningsregistret behandlades av näringsutskottet i betänkandet NU1985/86:10. konstaterade att regeringen då ännu inte tagitställning till riksskatte-verkets besvär över datainspektionens beslut från1984 och beklagade att besvärsärendet hade dragit ut så långt . Det varenligt näringsutskottet ofillfredsställande att det råddeosäkerhet om huruvida datainspektionens föreskrift rörande utsökningsregistretskall gälla eller inte. Om regeringens beslut skulle gå emotinnebar detta emellertid inte att det problem som datainspektionen ochmotionären hade engagerat sig i blev helt undanröjt. Det skulle alltjämt,fortsatte näringsutskottet, kunna hävdas att uppgifter ur utsökningsregistretgörs tillgängliga på ett sätt som inte står i överensstämmelse med kreditupplysningslagen. framhöll att de påtalade förhållandenaaktualiserade LU 1985/86:16 grundläggande rättsliga bedömningsfrågor. Till endel avsåg dessa gällande lagstiftning. Till en del föll de inom ramen för detsedan flera år pågående arbetet på en utsökningsregisterlag. Utskottet betonadevikten av att detta arbete, som enligt regeringens offentliggjorda planerskulle ha avslutats , nu slutförs utan dröjsmål. Till en delvar det en uppgift för data- och offentlighetskommittén (Ju 1984:06) att lämnaunderlag för reglerande åtgärder. noterade att utredningenredan under våren 1986 väntades lägga fram ett delbetänkande om myndigheternasförsäljning till enskilda av uppgifter ur register baserade på automatiskdatabehandling. förutsatte att den prövning av de berördafrågorna som då pågick skulle leda till resultat . Någonsådan framställning till regeringen som motionären påkallat fann utskottet inteerforderlig. Påhemställan av näringsutskottet avslog mofionen. Spörsmålet om försäljning av uppgifter urutsökningsregistret togs upp också i en fråga från vid 1984/85års . Frågan besvarades av finansministern (rd1984/85:11 s, 119) som hänvisade till det av överklagadebeslutet av datainspektionen och till att ärendet skulle avgöras närregeringen fått det beslutsunderlag som behövdes. Motionären hänvisar till lagutskottets betänkande1983/84:23 och framhåller att det är ofillfredsställande attutsökningsregistret ännu inte lagreglerats. Motionären pekar bl, a, på attregler saknas om vilka uppgifter som registreras och vilka personer som omfattas.Särskilt anmärkningsvärt är enligt motionären vidare att uppgifter ur registretlämnas ut kommersiellt och att därigenom de regler som ställts upp ikreditupplysningslagen fill skydd för enskilda åsidosätts. I betänkandet behandlas en motion om införande av enutsökningsregisterlag. har ett centralt ADB-system förexekutionsväsendet () successivt byggts upp. är landets samtliga 81kronofogdemyndigheter anslutna till . I REXregistreras både allmänna mål och enskilda mål. filiförsREX olika uppgifter om den person som en exekufiv åtgärd avser, om skuldensamt om vidtagna åtgärder. Någon särskild lagstiftning om De allmänna lagregler som gäller för ADB-register är emellertid tillämpligaockså på , t, ex, datalagen (1973:289), I mofion 1984/85:341 yrkas att hos regeringenskall begära förslag till en utsökningsregisterlag. Motionären hänvisar tillatt han väckte enmotion i samma ämne och till att lagutskottet vid behandlingen av LU 1985/86:16motionen (LU 1983/84:23) uttalade att det var angeläget att blevförfattningsreglerat. Motionären anser det otillfredsställande att utsökningsregistretännu inte lagreglerats. Vidare framhålls såsom särskilt anmärkningsvärt attuppgifter ur registret lämnas ut kommersiellt och att därigenom de skyddsreglerför enskilda som finns i kreditupplysningslagen åsidosätts. Utskottet vill för sin del framhålla att användningen avdet nya ADB-systemet för kronofogdemyndigheterna kan medföra risker för intrångi den enskildes personliga integritet, I linje med vad fidigareuttalat då frågan om en utsökningsregisterlag varit aktuell (se LU 1983/84:23och NU 1985/86:10) anser utskottet det angeläget att en lagstiftning på områdetnu kommer till stånd. Som närmare framgår av redogörelsen ovan (s, 3)lade skatteindrivningskommittén fram ett förslag till utsökningsregisterlag.Enligt vad utskottet inhämtat har det beredningsarbete beträffande förslagetsom pågått inom nu fortskridit så långt att enlagrådsremiss med förslag till utsökningsregisterlag färdigställts och överlämnatstill lagrådet . Utskottet utgår således från att enproposition i ämnet kommer att föreläggas möjligt. Någotsärskilt uttalande från sida i enlighet med motionärens önskemål ärdärför inte erforderligt. På grund av det anförda hemställerutskottet att avslår motion 1984/85:341, Närvarande: (), (), (), Sfig (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och ().