bet · G901UbU27 · 1985-12-31 00:00:00 — Utskottet föreslär att med ändring av sitttidigare beslut hos regeringen begär ett nytt förslag till framtidalärarutbildning i enlighet med de riktlinjer som utskottet angett. dels att utskottets hemställan under I bort ha följandelydelse: 1. beträffande nytt förslag till framtida lärarutbildningsamt lärarutbildning tills vidare enligt nuvarande utbildningsplaner i7i. tn.att med bifall till motionerna 1985/86: Ub576 och 1985/ 86: 383 ochmed anledning av mofionerna 1985/86: Ub808 yrkande 4 och 1985/86:375 yrkandena1 och 2 hos regeringen begär ett nytt förslag till framtida lärarutbildning ienlighet med de riktlinjer som utskottet angett, Utbildning av lärare för undervisning i grundskolanstidigare årskurser vid högskolan i (mom. 2) (), () och (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som pä s. 7 börjar"Regeringens förslag" och som på s. 8 slutar "det följande"bort ha följande lydelse: Det finns flera skäl som talar för att också högskolan iGävle-Sandviken får möjlighet att erbjuda lärarutbildning. Ett skäl är att när det gäller rekrytering av lärare har det visat sig att de färdigutbildade lärarna ofta söker sin utkomst inom den region där de fullgjort sin utbildning. Ett annat skäl är att det är viktigt att de mindre högskolorna inte blir ensidigt inriktade mot lokalt anpassade teknisk-ekonomiska utbildningar. Ett tredje skäl är utskottets uppfattning att de resurser som frigörs på grund av elevminskningen i bör få stanna kvar inom , vilket innebär ett ökat behov av lärare. Detta motiverar i sin tur en annan och mer spridd lokalisering av lärarutbildningen än regeringens förslag. bör som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört. dels attutskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: UbU 1985/86: 27 2. beträffande lokalisering av grundskollärarlinjens grenför undervisning i tidigare årskurser till högskolan i attriksdagen med bifall till motionerna 1985/86: Ub812 yrkande 14 i denna del,1985/86: Ub834 yrkande I, 1985/86: 380 yrkande 2 i denna del, 1985/86: 385 yrkandeI i denna del och 1985/86: 386 yrkandena 1 och 4, båda yrkandena i motsvarandedelar, samt med avslag på proposition 1985/86:113 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Utbildning av lärare för undervisning i tidigare årskurser vid högskolan i (mom. 3) (), () och (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar"Likaså tillstyrker" och slutar "det följande" bort haföljande lydelse: Det finns flera skäl som talar för att också högskolan iKalmar får möjlighet att erbjuda lärarutbildning. Ett skäl är att när detgäller rekrytering av lärare har det visat sig att de färdigutbildade lärarnaofta söker sin utkomst inom den region där de fullgjort sin utbildning. Ettannat skäl är att det är viktigt att de mindre högskolorna inte blir ensidigtinriktade mot lokalt anpassade teknisk-ekonomiska utbildningar. Ett tredje skälär utskottets uppfattning att de resurser som frigörs på grund av elevminskningeni bör få stanna kvar inom , vilket innebär ett ökatbehov av lärare. Detta motiverar i sin tur en annan och mer spridd lokaliseringav lärarutbildningen än regeringens förslag. bör som sin mening geregeringen till känna vad utskottet anfört. dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse; 3. beträffande lokalisering av grundskollärarlinjens grenför undervisning i tidigare årskurser till högskolan i att riksdagenmed bifall till motionerna 1985/86: Ub8l2 yrkande 14 i denna del, 1985/86:380yrkande 2 i denna del, 1985/86:382, 1985/ 86:385 yrkande 1 i denna del och1985/86:386 yrkandena 1 och 4, båda yrkandena i motsvarande delar, samt medavslag på proposition 1985/86: 113 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, Utbildning av lärare för undervisning i senare årskurser vid högskolan i (mom. 4) () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar"Enligt föredragande" och slutar "denna del" bort haföljande lydelse: 1 propositionen antyds att utbildning av lärare förundervisning i grund skolans senare årskurser längre fram kan komma att förläggas till . Enligt utskottets mening bör sådan utbildning redan i utgångsläget lokali- 20 seras tillhögskolan i . Detta bör som sin mening ge UbU 1985/86:27regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffande lokalisering av grundskollärarlinjens grenför undervisning i senare årskurser till högskolan i att medbifall till motion 1985/86:386 yrkande 2 samt yrkande 4 i denna del som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Etablering av nya högskoleutbildningar vid högskolan iGävle-Sandviken (mom. 5) Under förutsättning av avslag på reservation 3 (), () och (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar"När det"' och slutar "denna del" bort ha följande lydelse: En satsning inom humaniora och samhällsvetenskap bör görasvid högskolan i . Denna utbildningssatsning måste få minst sammaomfattning som den nuvarande lärarutbildningen i humanistiska ochsamhällsvetenskapliga ämnen vid högskolan har. Ett kurspaket inom dehumanistiska och samhällsvetenskapliga ämnesområdena bör planläggas, så attstudier för en fil. kand.-examen till största delen kan bedrivas i . Ensådan satsning underlättas av att befintlig lärarkompetens härigenom tas tillvara. bör vidare erhålla en skäligandel av de medel som anvisat till Bergslagen med anledning avproposition 1985/86; 125. Det som satsas i bör vara ett reelltnytillskott och inte en kompensation för indragen lärarutbildning. Det ärsåledes viktigt att nu slå fast att länet skall fä behålla högskoleresurser iminst den omfattning som finns och att Bergslagssatsningar skall ses somreella nytillskott. Vad utskottet anfört om etablering av nyahögskoleutbildningar vid högskolan i bör som sinmening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse; 5. beträffande etablering av nya högskoleutbildningar vidhögskolan i anriksdagen med bifall till motionerna 1985/86:374, 1985/86:377 yrkandena I, 2och 3, 1985/86:378. 1985/86:379 och 1985/86:385 yrkande 2 i denna del som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Etableringav nya högskoleutbildningar vid högskolan i /86:27 (mom. 6) Under förutsättning av avslag på reservation 4 (), () och (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar"Vid högskolan" och som på s. 10 slutar "denna del" bort haföljande lydelse: En satsning inom humaniora och samhällsvetenskap bör görasvid högskolan i . Denna utbildningssatsning måste fä minst samma omfattningsom den nuvarande lärarutbildningen i humanistiska och samhällsvetenskapligaämnen vid högskolan har. Ett kurspaket inom de humanistiska och samhällsvetenskapligaämnesområdena bör planläggas, så att studier för en fil. kand.-examen tillstörsta delen kan bedrivas i . En sådan satsning underiättas av attbefintlig lärarkompetens härigenom tas till vara. och högskolans förslag till tekniskutbildning vid högskolan i bör genomföras. De olika utbildningarna börstarta vid tidigaste möjliga tidpunkt och länet fä behålla högskoleresurser iminst den omfattning som finns . Vad utskottet anfört om etablering av nya högskoleutbildningarvid högskolan i bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse: 6. beträffande etablering av nya högskoleutbildniitgar vidhögskolan i attriksdagen med bifall till motionerna 1985/86; 380 yrkandena 3 och 4, 1985/86:385 yrkande 2 i denna del och med anledning av motionerna 1985/86:380yrkandena 1 och 5 och 1985/86:384 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Ämneslärarlinjernas lokalisering (mom. 9) (), () och (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar "Utskottet vill" och slutar "skall anordnas" bort haföljande lydelse: Utskottet anser att utbildning på ämneslärariinjerna böranordnas inte bara i , , , , och Umeåutan även i . bör godkänna en sådan utbildningsorganisation. dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följandelydelse: 9. beträffande lokaliseriitg av utbildning påämneslärariinjerna till universitet och högskolor attriksdagen med anledning av proposition 1985/86: 113 och med bifall tillmotionerna 1985/86:386 yrkande 3 samt yrkande 4 i denna del och 1985/86: Ub8I2yrkande 14 i denna del godkänner vad utskottet förordat, Utformningenav ämnesstudierna för lärare för UbU1985/86:27 gymnasieskolan m. m. (mom. 10) Per (), (), (),(m) och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar "Utskottet erinrar" och slutar "yrkande 2" bort haföljande lydelse: Enligt utskottets mening bör de humanistiska ämnenastärkas inom ramen för den nya ämneslärarutbildningen för gymnasieskolan. Denframtida utbildningen för dessa lärare bör omfatta 180 poäng. Den praktiskpedagogiskautbildningen bör utgöra en kurs om 40 poäng. För lärare i svenska skallbehörighetskravet vara 80 poäng i ämnet. Härigenom ges utrymme för sävällitteraturstudier som språkvetenskapliga studier. Lärarutbildningen börnormalt omfatta två ämnen men bör organiseras så att det skall vara möjligt förlärare som så önskar att studera ett tredje ämne. Ämnesutbildningen bör istörsta möjliga utsträckning samordnas med den övriga utbildning som ges vidresp. tillgängliga resurser skall utnyttjas på bästasätt. Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna. dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse: 10. beträffande utformningen av ämnesstudierna för lärareför gymnasieskolan m.m. attriksdagen med bifall till motion 1985/86: Ub561 och med anledning av motion1985/86: Ub837 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Urval till lärarutbildning (mom. 11) Per (), (), (),(m) och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar "Utskottet delar" och slutar "mofion 1985/86: Ub516"bort ha följande lydelse: Resultatet av en aldrig sä god lärarutbildning påverkas imycket hög grad av de kriterier som gäller för antagningen till utbildningen. En lokal antagning bör kunna kartlägga den studerandesallmänna förutsättning för att kunna genomgå utbildningen. Lärarutbildningarnahar ett mycket stort antal goda sökande. Även om betygsmeriter i huvudsak ärgrunden för antagningen förhindrar dock inte systemet att uppenbart olämpligaantas. Kraven på viss lämplighet, viss förmåga eller erfarenhetbör också ha en kvalitetshöjande effekt. Det är känt att uttalade krav väcker intresse hos vissa sökandegrupper som känner att kraven överensstämmer med deras Det är mot denna bakgrund angeläget att en försöksverksamhet medlokal antagning till lärarutbildning kommer till stånd. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. dels attutskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse: UbU 1985/86: 27 11. beträffande urval till lärarutbildning att riksdagenmed anledning av motion 1985/86: Ub516 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. En fungerande urvalsgrund när nyexaminerade läraresöker anställning (mom. 12) (), Per (). (),(), (), (m) och ()anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar "har" och slutar "motion 1985/86:Ub509"" bort ha följande lydelse: har pä rsgeringens förslag beslutatatt vitsordet Väl godkänd inte skall få ges inom lärarutbildningen. Samtidigthar beträffande meritvärdering i statlig tjänst beslutatatt prioriteringen av skickligheten framför andra sakliga grunder vidtillsättning av statliga tjänster m.fl. skall ges stöd i lagen (1976:600) omoffentlig anställning. Tjänstetillsättningen skall således ske på grundval avfrämst skickligheten för arbetsuppgifterna i tjänsten. Meritvärdet avtjänstetid fär en generellt sett minskad betydelse. Mot denna bakgrund framstår borttagandet avvarje slag av vitsord inom lärarutbildningen som mycket olyckligt. Den nyligenbeslutade betygsskalan (Underkänd/Godkänd) är inte tillräcklig för attgarantera en fungerande urvalsgrund när nyexaminerade lärare söker anställning.Alla har nämligen betyget Godkänd och ingen har större "skicklighet"än de andra i fråga om teoretisk kunskap och förmåga att fullgöra uppgifterna.Ett enhetsbetyg av detta slag ger ingen som helst vägledning i en urvalssituation.Frän Underkänd kan bortses, eftersom detta betyg inte ger behörighet attundervisa. Enligt utskottets mening får en avveckling av alla andra betyg änUnderkänd och Godkänd långtgående negativa konsekvenser inte bara förkvaliteten i lärarutbildningen utan även för de studerande själva. Det har aldrig övertygande visats varför man skall ta bortbetygen för blivande lärare vid deras ämnesstudier. Vitsordet Väl godkänd börfinnas kvar inom lärarutbildningen på samma sätt som för övrig utbildning inomdet filosofiska fakultetsområdet. Utskottet vill peka på att graderade betyg iutbildningen av t. ex. blivande jurister och civilingenjörer inte har ifrågasatts.Den blivande lärare som har skaffat sig goda ämneskunskaper bör enligtutskottets mening kunna få visa det. Förutsättningarna att bli en bra lärare ärnormalt större om man behärskar sina ämnen väl. Samma synsätt kan också i tillämpliga delar gällabedömningen av lärarskicklighet. Förutsatt att bedömningen görs av fleraoberoende metodiklektorer bör en bedömning kunna ske med tre steg. Utskottet föreslår att som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. dels attutskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse: UbU 1985/86: 27 12. beträffande en fungerande urvalsgrund närnyexai7iinerade lärare söker anställning attriksdagen med bifall till motion 1985/86: Ub509 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Begränsning av antagningen till lärarutbildning (mom.13) Utider förutsättning av bifall till reservationerna 3 och4 () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som pä s. 13börjar "Utskottet som" och slutar "/88" bort haföljande lydelse: Utskottet, som hänvisar till vad som anförts i detföregående om anordnande av lärarutbildning även vid högskolorna i Gävle-Sandvikenoch i , föreslär att hos regeringen begär att UHÄ får i uppdragatt utarbeta en plan, där starten av den nya utbildningen förskjuts påett antal högskolor i skilda delar av landet. Motsvarande högskolor bör /88 anordna intagning på mellanstadielärarlinjen. Det finns godaskäl att undvika en situation där det är omöjligt att påbörja enlärarutbildning någonstans i landet. 1 övrigt tillstyrker utskottet regeringens förslag tillbegränsning av antagningen inför /88. dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följandelydelse: 13. beträffande riktlinjer avseende begränsningav antagningen till vissa lärarutbildningar inför /88 m. tn. attriksdagen med bifall till motion 1985/86:386 yrkande 5 och med anledning avproposition 1985/86: 113 godkänner vad utskottet förordat samt som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. Per (), (), (),(m) och () anför: Regeringens förslag till lokalisering av lärarutbildningenhänför sig till den modell för lärarutbildning som majoriteten tidigare fattatbeslut om. Vi har föreslagit en helt annan utbildningsmodell. För attrealistiskt kunna beräkna konsekvenser för en sådan modell i vad gälleromfattning och lokalisering krävs en omfattande utredningsorganisation, där t.ex. UHÄ:s kompetens är oundgänglig. Som oppositionspartier förfogar vi inteöver denna organisation. Vi har därför avstått från att ta ställning till vilkaorter som skall ha vilken typ av utbildning och i vilken omfattning. Tryckeri, 1986 25