bet · G901UU11 · 1985-12-31 00:00:00 — om godkännande av mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande iq«s/86-i behandlingeller bestraffning (prop. 1985/86:17) FN:sgeneralförsamling antog 1975 en deklaration om skydd för alla personer mot attutsättas för tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandlingeller bestraffning. Denna deklarafion utgör emellerfid inte något juridisktbindande dokument. Sverigeoch vissa andra länder har därför aktivt verkat för tillkomsten av eninternationell överenskommelse om tortyr. Sålunda antog FN:s generalförsamling1977, på svenskt initiativ, en resolution med uppmaning till kommissionen förde mänskliga rättigheterna att utarbeta förslag till en konvention, grundad påde principer som kommer till uttryck i nyssnämnda deklaration, I mars 1984överlämnade kommissionen ett utkast till konvention. Efter vissa smärreändringar i texten antog generalförsamlingen en konventionmot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling ellerbestraffning. Konventionen, som öppnades för undertecknande den 4 februari 1985och undertecknades av bl, a, , träder i kraft trettio dagarefter det att det tjugonde ratifikations-eller anslutningsinstrumentetdeponerats, Konvenfionenär uppdelad i en inledning och 33 artiklar under tre huvudavsnitt. Artiklarna1-16 upptar de materiella reglerna. Artiklarna 17-24 reglerar efterlevnaden,och artiklarna 25-33 innehåller bestämmelser om undertecknande, ikraftträdandem, m. Tortyrär förbjuden i bl, a. FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheternaoch de grundläggande friheterna samt Genévekon-ventioner. Ingen avdessa texter innehåller emellertid någon definition av begreppet tortyr, vilketdäremot är fallet med den nu av FN antagna konventionen. Syftet därmed ärgivetvis att förbudet mot tortyr skall bli så effektivt som möjligt. Genomkonventionen åläggs de anslutna staterna bl. a. att förhindra och kriminaliseratortyrbrott, att se till att personer som begått sådana brott i annat landutlämnas och vidare att förbjuda att bevis som tagits fram under tortyr användsi domstolsprocessen. Konventionen innebär också att tortyroffer skall ha rätttill gottgörelse och att ingen får utvisas eller utlämnas till ett land där honeller han löper risk att utsättas för tortyr. En internationell kommitté skalltillsättas för att kontrollera konventionens efterlevnad, bl, a. 1Riksdagen 1985/86. genom att granskarapporter som anslutna stater är skyldiga att avge. En UU 1985/86:11 mycket viktig funktion förkommittén är att den skall kunna agera i olika hänseenden om den finneratt det föreligger tillförUtiiga indikationer på att systematisk tortyr utövasi någon konventionsstat. En stat kan emellertid avge förklaring att deninte erkänner kommitténs kompetens i sistnämnda Av storbetydelse är också kommitténs möjligheter att ta emot och pröva framställningarfrån konventionsstater eller enskilda personer med påståenden att enansluten stat inte uppfyller sina förpliktelser enligt konventionen eller direktutsatt någon för kränkning. En förutsättning för att en konventionsstat skallbli bunden av detta kontrollsystem är dock att den avger positiv förklaringhärom, I propositionen föreslås att i samband med ratifikationen avgersådan förklaring. Tillträdetfill konvenfionen föranleder inga ändringar i gällande svensk lagstiftning. Imotion 1985/86:99 av () hemställs att vidgodkännandet av mot tortyr och annan grym, omänsklig ellerförnedrande behandling eller bestraffning som sin mening ger regeringen tillkänna att i det fortsatta internationella arbetet på området bör medenergi verka för effektivitet i kontrollen av konventionens efterlevnadsärskilt i stater - t. ex. - från vilka det finns indikationer påförekomst av tortyr. Utskottethar i betänkandet UU 1985/86:2 ingående behandlat frågan om skyddet förde mänskliga rättigheterna i perspektivet av vissa aktuella, internationellakonfliktsituationer. Som en av de viktigaste av dessa rättigheter framhöllsdärvid rätten till kroppslig integritet. Regler härom, eller i övrigt syftandetill att garantera en civiliserad behandling av människor, återfinns i allagrundläggande dokument på området, t. ex, FN:s allmänna förklaring om demänskliga rättigheterna, FN:s konvention om medborgerliga och pohtiskarättigheter och den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna oc;hde grundläggande friheterna, I samthga dessa texter stadgas sålunda förbud mottortyr. Trotsdessa allmänna förbud förekommer dess värre en utbredd - ibland t.o.m.systematisk - användning av tortyr, I sin rapport på åttiotaletpublicerade uppgifter om tortyr eller annanmisshandel från 98 länder. Utskottetkonstaterar att skillnader i politisk grunduppfattning eller mellan politiskasystem kan ha försvårat eller förhindrat framsteg i detinternationella samarbetet på detta område. Likväl är det självfallet ytterstviktigt att ansträngningarna att förbättra situationen fortsätter. Detär därvid enligt utskottets mening naturligt att med sitt traditionelltstarka engagemang för skyddet av de mänskliga rättigheterna är aktivt och pådrivande, Idenna anda har också tagit initiativet till den UU 1985/86:11 nuföreliggande konventionen och spelat en aktiv roll vid dess tillkomst. Konventioneninnehåller åtskilliga element som bör kunna bidra till ett effektivare skyddför de mänskliga rättigheterna på detta område. Av betydelse är exempelvis attbegreppet tortyr närmare definieras i konventionen vilket inte skett itidigare överenskommelser. Enannan viktig punkt är inrättandet av det särskilda kontrollsystem förövervakningen av konventionen vilket beskrivits ovan. Detta innefattarobligatorisk allmän rapportering från alla anslutna stater, men även möjlighettill särskilt undersökningsförfarande och prövning av framställning från enstat mot en annan liksom från enskilda personer. En förutsättning för attkonventionsstaterna skall bli bundna av kontrollsystemet i sistnämnda hänseendeär emellertid att de - i likhet med - avger en positiv förklaringhärom. redan framhållit utgör konventionen ett betydelsefullt bidrag tilldet internationella regelsystemet för att stärka skyddet och respekten för demänskliga rättigheterna. Det måste emellertid noteras att av FN:s 159medlemsstater endast 37* anslutit sig, (Av dessa är för övrigt 17redan anslutna till den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheternasom innehåller ett liknande och mer långtgående kontrollförfarande.) Förhoppningenär naturligtvis att så många stater som möjligt skall tillträda den nyakonventionen och även underkasta sig kontrollsystemet. Det senare är avbetydelse om konventionen skall bh verkningsfull. Genom bredare uppslutningkring ansträngningarna på detta område kan man hoppas uppnå minskad förekomstav tortyr, Ipropositionen föreslås att godkänner konventionen med förklaringarenligt artiklarna 21 och 22. Utskottet finner inte anledning till erinringarmot förslagen i propositionen. Imotion 99 konstateras att undertecknat ifrågavarande konvention ochvidare att den särskilde FN-rapportören om fastslagitförekomst av tortyr där. Motionären hemställer att energiskt bör verkaför effektivitet i kontrollen av konventionens efterlevnad, särskilt i statersom t. ex. där det finns indikationer på tortyr. Utskottethar i betänkandet UU 1985/86:2 utförligt behandlat situationen i Afghanistanäven vad avser den bristande respekten för de mänskliga rättigheterna. Av densvenska regeringens olika anföranden, senast i den 12november, har också klart framgått den djupa oro som finns på svensk sida överdessa förhållanden och uttryckts fördömanden *Per anslutna stater är , , ,, , , , , , , , , , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , ,, , , och , av de allvarligakränkningarna av grundläggande mänskliga rättigheter, UU1985/86:11 Utskottet anser det angeläget atl; regeringen kraftfullt framför dessa åsikter. .,..;. Vadgäller nu föreliggande konvention hör till undertecknar na. Det är emellertid inte bekant om och när avser att också ratificera överenskommelsen och huruvida landet då kommer att underkasta "J Det får emellertid enligt utskottets mening anses som självklart att stater som ansluter sig till överenskommelser -. också har ett ansvar attleva upp till gjorda åtaganden. härvidlag bör, somutskottet framhållit, givetvis allfid medkraft påtalas oavsett var och av vem de skett. Motion 99 får därmed anses . .,-::. besvarad, .,;.. r;.i, ., 1, attriksdagen förkla:rar motion 1985/86:99 besvarad med vad - : . utskottetanfört, ' '. ' 2. attriksdagen godkänner konventionen , mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, med de förklaringar enligt artiklarna 21 och 22 i konventionen som angivits i proposition 1985/86:17, Närvarande:Stig Alemyr (s), (), (), (), AxelAndersson (s), (), (), (),(c), (), (), (), (). (fp) och (vpk).