bet · G901TU13 · 1985-12-31 00:00:00 — Utskottet har vidare intet att erinra mot att regeringenbemyndigas att vid behov - när allmän väg övergår till eller enskildväghållning och under de i propositionen i övrigt angivna förutsättningarna -låta överföra medel mellan det statliga driftanslaget och anslagenför bidrag till drift av kommunala vägar och gator resp. enskilda vägar m. m. Föredragandens förslag att genom lämpligt avvägdabeställ-ningsbemyndiganden ges möjlighet att anskaffa de olikaanläggningstillgångarna så ekonomiskt som möjligt tillstyrks också avutskottet. Det innebär en nivå för beställningsbemyndiganden om 130 milj. kr.för åren 1988 och 1989 beräknade prisnivå. behöververket vidare ett nytt beställningsbemyndigande på 100 milj. kr. Utskottet tillstyrker slutligen att kostnadsramen för år1987 för anslaget Drift av statliga vägar - liksom för anslaget Byggande avstatliga vägar - i princip bestäms till samma belopp som anslaget. Det börvidare ingå i regeringens befogenheter - att i den mån arbetsmarknadsläget,kravet på ändamålsenlig planering av verksamheten eller andra skäl motiverardet - bemyndiga att resp. jämka de föreskrivnakostnadsramarna , t. ex. genom att i förväg ta i anspråk behövligabelopp av de medel som anvisas . I syfte att effektivisera väghållningsinsatserna ochunderlätta planeringen bör dessutom ha möjlighet att göra mindrejusteringar under ett enskilt år mellan drift- och byggandeanslagen för denstatliga väghållningen. Därmed främjas - som föredragande framhållit - enhelhetssyn på väghållningsåtgärderna. I propositionen aviseras under förevarande punkt attriksrevisionsverket fr. o. m. den skall överta ansvaret för den statliga redovisnings verksamheten. Föredraganden anser det dock vara angeläget att 11 ledning - utöver den externa redovisningsrevisionen - också har en TU1985/86:13 internrevision till sitt förfogande för att biträda ledningen i detomfattande rationaliserings- och organisationsarbete som förestår. finner det vara av stor vikt att så sker. I motion T211 (c) begärs som komplettering avdriftanslaget ett särskilt anslag om 500 milj. kr. för åtgärder mot eftersattiinderhåU av bärighet, beläggningar och broar. Kravet motiveras med att deeftersläpande underhållsbehoven kräver en kraftig realökning av medlen förvägunderhållet. Utskottet vill med anledning härav erinra om att det trotsdet ansträngda statsfinansiella läget enligt föredraganden befunnits nödvändigtatt prioritera verksamheten under just driftanslaget. Så har också skett. Prioriteringen syftar sålunda till att förverkliga de idet föregående nämnda väsentliga målen för väghållningen. Föredraganden harockså framhållit att industrins och det övriga näringslivets transporter harstor betydelse för samhällets utveckling. Den pågående omstruktureringen inomnäringslivet och strävandena att minska lagren i både produktions- ochdistributionsleden medför sålunda ökade krav på god framkomlighet på vägnätetunder alla tider . Även regionalt och framför allt i glesbygdsområdenhar vidare enligt propositionen resebehoven ökat genom den koncentration avkommunal och annan service som samhällsutvecklingen gett upphov till. Det sägsdärför vara väsentligt att även dessa rese- och transportbehov kan tillgodosespå ett tillfredsställande sätt. Utskottet instämmer häri liksom i uttalandetatt stora krav måste ställas på väghållaren att tillse att en i förhållandetill trafiken likformig service kan upprätthållas i landets olika delar. Som framgår av det anförda avser också driftanslaget tillbetydande del just sådana förbättringar som motionärerna uttalat sig för.Vidare innebär redan regeringens förslag en uppräkning av anslaget med 226,5milj. Under hänvisning jämväl härtill avstyrker utskottet den avmotionärerna nu föreslagna ytterligare medelsanvisningen under särskilt anslag. I motion T326 (c) begärs en förstärkning av drift- ochunderhållsmedlen för vägartia på Gotiand. De förhållanden som åberopas tillstöd härför torde emellertid få förutsättas vara väl kända för ochäven beaktas vid den planering för driftverksamheten som av väghållaren skerför riket i dess helhet. Utskottet utgår för sin del från att så sker. Någonsärskild framställning till regeringen i ämnet från sida synesföljaktligen inte erforderlig, varför yrkandet härom avstyrks. Av i princip samma skäl avstyrks yrkandena i motionernaT335 (m) och T336 (m) i berörda delar, innebärande att medel under bl. a. dettaanslag skulle specialdestineras för förbättring av broarna i Norrlandslänenresp. förbättring av kvaliteten på de vägar i Norrlandslänen som särskiltdrabbas av tjälskador. Detsamma gäller motion T322 (s) i denna del omprioriteringen av vid fördelningen av väganslagen. I motionT306 (c) begärs att forskning kring och provning inot7i vägväsendet TU1985/86:13 samordnas med de övriga nordiska ländernas verksamhet. Senast i sittbetänkande /85:13 förklarade sig utskottet utgå från att isitt arbete med här berörda frågor tar del av och beaktar erfarenheter och rönäven utomlands - bl. a. genom samarbetet i (). Så sker också enligt vad utskottet inhämtat. Någon särskildframställning till regeringen i ämnet synes med hänvisning härtill inte hellernu påkallad. Motionen avstyrks därför. Möjligheter bör enligt föredraganden skapas för en ny ochbättre ordning när det gäller färjetrafiken. Gällande ordning innebär att enfärjeförbindelse anses vara antingen allmän eller inte allmän. 1 det förrafallet svarar staten för samtliga kostnader för trafiken. Indragning av enallmän färjeled innebär antingen att förbindelsen läggs ned eller att den drivssom enskild färjeled med möjlighet till statsbidrag. Det allmänna intresset aven färjeled kan dock variera . Det bör därför, anser föredraganden,vara möjligt att tudela ansvaret för trafiken. Staten bör kunna svara för dengrundläggande trafik som är skälet till att färjeleden är allmän, medankommuner och enskilda bör kunna få bestämma hur trafiken skall utformas iövrigt, dvs. främst under icke . skulle då kunna erbjuda en meromfattande service genom att uppträda som entreprenör och driva kompletteringstrafiki den omfattning som bygden finner lämplig. För kompletteringstrafiken bör enligt förslagetkunna uppbära statsbidrag som för enskild färjetrafik. Anslaget B 7. Bidragtill drift av enskilda vägar m. m. bör få utnyttjas för sådana ändamål.Resterande del av kostnaderna bör kommunen och trafikanterna svara för genombl.a. avgiftsbeläggning av kompletteringstrafiken. Det föreslås få ankomma påregeringen att göra de ändringar av förordningen (1979:788) om statsbidrag tillenskild väghållning som erfordras. Enligt utskottets bedömning är dock möjligheterna mycketsmå att på det sätt föredraganden förordat spara på färjeverksamheten utan attdet innebär oacceptabla serviceförsämringar eller leder tillkostnadsövervältringar på kommuner och landsting. Såsom framhålls i motion T346(vpk) skulle en sådan ordning drabba främst kommuner i glesbygder med relativtsvagt trafikunderlag. Utskottet är inte heller berett att öppna den generellamöjlighet för avgiftsbeläggning som förslaget innebär och kan därför inte tillstyrkadetsamma. Endast i de fall en kommun är beredd att fillskjuta kommunala medelför att åstadkomma en sådan kompletteringstrafik som föredraganden föreslagitbör vidare bidragsmedel från anslaget B 7. i enlighet med förslaget kunna utgå.Detta förutsätter att och vederbörande länsstyrelse ger sinmedgivande till en sådan utökad trafik. Det nu anförda innebär i alltväsentligt ett tillgodoseende av yrkandet i mofion T346 (vpk). Däremot avstyrks yrkandet i motion T424 (m) om rätt tillavgiftsuttag i enlighet med propositionens förslag. Utöver vad ovan anförts vill utskottet understryka an omman vill minska driftkostnaderna utan att försämra servicen bör man därdet är ekonomiskt försvarbart ersätta färjeförbindelser med broar. Vad utskottetnu anfört bör av ges regeringen till känna. 1.4Byggande av statliga vägar /86:13 Anslaget Byggande av statliga vägar har sedan år 1979varit 900 milj. kr. För /87 () förordasen höjning av anslaget till 1 000 milj. kr. Från anslaget betalas kostnader för byggande avstatliga vägar samt vissa förbättringsarbeten. Fr. o. m. lämnas frånanslaget bidrag till cykelleder m. m. i icke väghållande kommuner.Bidragsgivningen regleras genom förordningen (1979:627) om statsbidrag förcykelleder samt anordningar och åtgärder som främjar viss busstrafik (ändradsenast 1984:770). 1 propositionen framhålls att, förutom de medel somanvisas på ordinarie byggnadsanslag, erhåller tillskott av medel försysselsättningsfrämjande vägbyggnadsåtgärder. har de medel somstått till regeringens förfogande genom den s. k. finansfullmakten använts förnämnda ändamål. har - visserligen med stora årliga variationer- i genomsnitt drygt 500 milj. kr. tillförts vägbyggandet på detta sätt. FrånAMS har dessutom medel avsatts för mindre vägbyggnadsobjekt. Under senare århar dock vägbyggandet med beredskapsmedel minskat. Regeringen har vidare enligt föredraganden under år 1983genom sina anvisningar för flerårs- och fördelningsplanearbetet gjort detmöjligt för väghållarna att på ett bättre sätt än beakta de särskildamedelstillskotten i sin planering. Inte minst när det gäller de personellaresurserna och organisationen för byggnadsverksamheten har detta ansettsväsentligt. Ett annat betydelsefullt motiv för att i planeringenbeakta de särskilda medelstillskotten är enligt propositionen aftväginvesteringarna härigenom kan inplaceras i planerna enligt denprioriteringsordning som kommuner och finner bäst förenlig med deav fastlagda vägpolitiska målen. De gällande flerårsplanerna harbaserats på ordinarie anslag samt därutöver medel för vägbyggande avsysselsättningspolitiska skäl. uppgår planeringsramen till 1 550milj. På motsvarande sätt har fördelningsplanen för byggande avstatskonimun-vägar grundats på en planeringsnivå som omfattar ordinarie anslagoch sysselsättningsmedel, vilket ger en total planeringsram av 550 milj. kr.för . Såsom utskottet senast vid föregående framhållitär ett tillämpande av det av föredraganden angivna systemet till stor fördel för vägbyggandet. Det innebär sålunda att för samhället angelägna väginvesteringar förbereds i sådan omfattning och enligt gängse prioriteringsprinciper aft även medel för sysselsättningsskapande åtgärder kan ställas till förfogande för vägbyggandet som bästa möjliga samhällsekonomiska avkastning tillförsäkras på insatta medel. Sådana investeringar medför bl.a. en minskning av trafik olyckorna med minskade fordons- och tidskostnader för individer och näringsliv jämte förbättrad miljö och markanvändning ävensom positiva effekter för regionalpolitiken. Utskottet vill i anslutning härtill ånyo understryka vikten av att - med hänsyn till resursplaneringen - beslut om sysselsättningsmedel tas inför verksamhetsåret. Enligt föredragandens uttalanden i propositionen innebäremellertid det jy 1985/86:13 nuvarande sysselsättningsläget och de krav somregeringens budgetpolitik ställer att det framtida utrymmet förväginvesteringar minskar. Som en följd av detta ställs krav på en revidering avnuvarande flerårsplaner. Såvitt nu kan bedömas måste sålunda enligtpropositionen utrymmet för det statliga vägbyggandet minskas med istorleksordningen 350 milj. kr. i förhållande till gällandeplaneringsramar för flerårsplanerna. Även när det gäller byggandet avstatskommunvägar måste en motsvarande minskning ske av nuvarande planeringsramför fördelningsplanen. Initialt bedöms i förhållande till planeringsramen denbehövliga minskningen till ca 200 milj. kr. En större minskning sägsvidare erfordras senare . Utskottet anser sig för sin del - med hänsyn främst tillvårt statsfinansiella läge - inte kunnat motsätta sig vad föredraganden sålundaanfört men finner det i hög grad oroande att så drastiska minskningar iplaneringsramarna skulle behöva ske. En satsning på vägar är - i enlighet medvad utskottet så fidigare framhållit - en satsning på framtiden.Under hänvisning jämväl till vad utskottet i det föregående anfört -beträffande väginvesteringarnas stora vikt m. m. - och då minskningen av dessaskulle innebära avsevärda svårigheter med tanke på redan planerade ochbeslutade investeringar av största betydelse för industri och näringsliv m. m.förutsätter utskottet att även alla uppkommande möjligheter tas tillvara att med utnyttjande av såvä)sysselsättningsmedel som i övrigt vidgaplaneringsramarna. Vad utskottet nu anfört och som i allt väsentligt synestillgodose syftet med motion T424 (m) yrkande 5 i motsvarande del bör avriksdagen ges regeringen till känna. Beträffande investeringsanslagets storlek för nästabudgetår (avseende ) har utskottet med beaktande avföredragandens uttalanden i denna del funnit sig kunna godta regeringensförslag att detsamma tas upp med 1 000 milj. kr. Beträffande fördelningen av medlen för byggande avstatliga vägar anser utskottet det nu såsom vara av stor vikt attlänsvägarnas behov i möjligaste mån beaktas samt att en rimlig andel avanslaget reserveras härför. Avgörande vid fördelningen de båda gruppernaemellan måste dock enligt utskottets uppfattning främst vara trafikutvecklingenoch härav föranledda behov. I motion T239 (c) om ett brobyggnadsprogram för Bohuslänaktualiseras frågan om ersättande av färjeförbindelser med broar genominbesparing av driftkostnaderna för färjor. Även i motionen T202 (m) om en bro över Instö ränna iKungälvs kommun tas frågorna härom upp. I motion A477 (c) föreslås att skall få rätt attteckna avtal med entreprenadföretag att utföra broarna över Valbutidet ochRödösund i i på villkor att dessa hyrs av för entioårsperiod före övertagandet. Undersenare år har statsmakterna understrukit vikten av TU1985/86:13 att på ett smidigt sätt kan genomföra rationaliseringar iorganisations- och drifthänseende utan att servicenivån på olikadelar eftersatts eller undgår några väsentliga förändringar. Genom beslut ianledning av budgetproposition har sålunda bemyndigatsanvända driftmedel för att bygga broar som ersätter färjor. För att ytterligareöka rationaliseringen på detta område föreskrev regeringen också i direktivenför vägplaneringen att särskild vikt skulle läggas vidföretagsekonomiskt lönsamma objekt utan hinder av det gängse samhällsekonomiskasynsättet i planeringen. I detta sammanhang angavs att det reinvesteringsbehovsom föreligger i befintligt brobestånd bör inta en framskjuten plats ifleårsplanerna. Utskottet vill för sin del hänvisa fill dessa unalandenoch i sammanhanget också erinra om att tidigare ställt sig avvisandetill tanken på låne-eller leasingförfaranden av den art som aktualiserats i dehär nämnda motionerna. Någon anledning till ändrat ställningstagande härvidlagfinner utskottet inte nu föreligga och avstyrker bl.a. därför motionerna ifråga. har vidare under en långrad av år på grundval av gjorda utredningar - senast av - avvisattanken på en avgiftsfinansiering av väg- och brobyggen inom landet. Medhänvisning härtill och då utskottet inte heller finner bärande skäl föreliggaför den i motion T295 (m) föreslagna utredningen om lämpligt vägtullsprojekt iStockholmsregionen avstyrks yrkandet härom. Av samma skäl avstyrks mofion T424(m) yrkande 6 om en motorvägstriangel Stockholm-Göteborg-Malmö, helt ellerdelvis finansie rad genom ett vägtulbsystem. Regeringen har enligt föredraganden givit iuppdrag att ta fram en arbetsplan för motorväg på 6 mellan ochLångås i . Arbetsplanen fastställdes av regeringen den 13 juni1985. har i sin anslagsframställning förutsatt att extramedel ställstill förfogande för finansiering av den kostnadsökning som utbyggnad imotorvägsstandard medför. Föredraganden säger sig icke vara beredd att beräknasärskilda medel härför. Utbyggnaden anses i stället böra ske inom ramen förtillgängliga medel. Utskottet anser sig för sin del böra godta vadföredraganden härom anfört. Härav följer att utskottet avstyrker yrkandet imotion T260 (vpk) om avslag pä regeringens förslag i denna del. redovisar enligt proposifionen att en betydandedel av brobe ståndet på .statsvägnätet utgörs av äldre broar. Ett behov av total ersättningav ett antal av de äldsta, mest skadade broarna finns . Dessa nödvändiga reinvesteringar ingår inte i de långsiktiga planerna för drift eller byggande. Behovet av årliga reinvesteringar i broar utöver tidigare kända behov beräknas fill ca 50 milj. kr. har anmält att detta kan föranleda senareläggning av andra objekt i flerårsplanerna. Föredraganden säger sig med anledning härav inte ha någon erinran mot att , när akuta behov uppstår av reinvesteringar i broar, på vanligt sätt gör de ompriorite ringar i flerårsplanerna som erfordras för aft säkra framkomligheten på j, vägarna. Med den möjlighet som föreslagits för att kunna omfördelamedel mellan drift- och byggandeanslagen bör sådana ompriorite- /86;13 ringar underlättas. Utskottet delar denna uppfattning. Vad föredraganden anfört om att i sin allmännaplanering och prioritering av medel mellan länen har att beakta uppkommandebehov av investeringar för bryggbestånd m. m. i bl. a. samt förrastplatser ger inte utskottet anledning till erinran. Utskottet är - med beaktande av det förut anförda - infeberett tillstyrka den specialdestination av medel för att öka bärigheten avbroarna i Norrlandslänen resp. förbättrande av kvaliteten på de vägar iNorrlandslänen som särskUt drabbas av tjälskador-som föreslås i motionerna T335(m)ochT336(m)och avstyrker därför nämnda motioner i här berörda delar. Detsamma gäller mofion T322 (s) - i denna del - omprioritering av vid fördelning av väganslagen. Ej heller finner sig utskottet kunna tillstyrka att -såsom föreslås i motion KAll (c) - ett särskilt anslag om 100 milj. kr.anvisasför upprustning av vägar i . 1 propositionen lämnas vidare en redovisning för dennordiska handtingspla- nen för ekonomisk utveckling och full sysselsättning. Investeringarna enligt handlingsplanen syftar till att påolika sätt förbättra betingelserna för gods- och persontransporter mellan ochgenom de nordiska länderna. I handlingsplanen som primärt omfattar åren1986-1990 har tagits med infrastrukturinvesteringar för sammanlagt mer än 2,5miljarder NOK. Väginvesteringarna har beräknats uppgå till 1,7 miljarder ochjärnvägsinvesteringarna till 0,8 miljarder NOK. I har byggandet av två av de tre vägobjekt somingår i den nordiska handlingsplanen påbörjats. Regeringen har uppdragit åtvägverket aft bygga två objekt på 6 för en beräknad kostnad av 50 milj.NOK. över SJ vid och Skogar - kommer att vara klarai slutet av . Regeringen har vidare uppdragit åtvägverket att projektera en motorväg mellan ochUddevalla. Projekteringsarbetet beräknas kosta ca 60 milj. Arbetetbedrivs skyndsamt så att Vägbygget skall kunna påbörjas senast under år 1987.Byggtiden beräknas fill nära . skall kunna öppnas för trafik år1991. Byggkostnaden för den billigaste av de många alternativa sträckningarnasom nu studeras beräknas fill nära 800 milj. Det är ca300 milj. NOK mer än som beräknades i handlingsplanen. De nämnda väginvesteringarna avses enligt föredragandenfinansieras genom den särskilda låneordningen som tillskapats i samband med dennordiska handlingsplanen. Avsikten är aft lånet skall vara ränfe- ochamorteringsfritt för vägarna. Kapitaltjänstkostnaderna förväginvesteringarna beräknas med denna ordning att falla ut första gången år1992. Utskottet finner det från vägpolitiska synpunkter vara avvärde att dessa investeringar kommer till stånd. Det måste vidare enligt utskottets uppfatt ning vara fill fördel att de genom den föreslagna finansieringsformen kan 17 2 1985/86. genomförasutanför de ordinarie anslagsramarna. Vad särskilt beträffar de /86:13miljöpolitiska synpunkterna utgår utskottet från att vederbörlig hänsyn tastill de av statsmakterna tidigare gjorda uttalandena i dessa frågor. Medbeaktande härav samt av redan nu gällande regler om särskilt hänsynstagandetill miljöfrågorna vid vägplaneringen synes väl sörjt för att så kommer att ske.Under hänvisning till det nu anförda tillstyrks regeringens förslag i dennadel. Härav följer att utskottet inte finner anledning att frånriksdagens sida göra något uttalande rörande de från intressenter inomindustrin och näringslivet framlagda förslagen om särskilda motorvägssystem m.m. Utskottet avstyrker därför motion T272 (c) härom. Likaledes avstyrks motionT260 (vpk) yrkandena I i denna del och 2 att de i propositionen nämndautbyggnaderna ej bör komma till stånd samt att i stället en plan för E 6 förupprustning ur trafiksäkerhetssynpunkt utarbetas och genomförs. Vidare bör motion T237 (c) yrkande 1 om prioritering av enän snabbare upprustning av inte föranleda någon åtgärd. Detsamma gäller motion T339 (s) i här berörd del. Det nuvarande planeringssystemet i vad avser vägar innebäratt tioåriga vägplaner upprättas samt att planerna revideras vart femte är. Isamband med det trafikpolitiska beslutet aktualiserades frågan om ensamordnad investeringsplanering för olika myndigheter inom kommunikationssektorn.Möjligheterna till en sådan samordnad planering har utretts av en arbetsgruppinom . Under avsnittet Särskilda frågor har närmareredogjorts för de förslag som därvid har aktualiserats. Utskottet redovisarsitt ställningstagande härtill i betänkandet /86:12. För att uppnå en samordning av investeringsplaneringen börenligt föredraganden vägplaneringen anpassas till förut nämnda system. Vägplanernakommer även fortsättningsvis att omfatta en tioårsperiod, detta med hänsyn tillden långsiktighet som präglar vägbyggandet. Planerna anses dock böra reviderasvart tredje år. Nya vägplaner enligt en sådan ny ordning bör enligtpropositionen upprättas första gången med giltighet för åren1988-1997. Med kortare revideringsintervall som ansluter till valperiodernablir det möjligt för varje regering efter eft val att påverka inriktningen avvägbyggandet. Det blir därvid också möjligt för en regering att närmare påverkainnehållet i planerna och ta de initiafiv som kan anses påkallade. Regeringenssyn på innehållet i vägplaneringen börenligt föredraganden liksom nu meddelasde ansvariga myndigheterna genom en särskild förordning om flerårs- ochfördelningsplaner. Vägplaneringen föreslås även fortsättningsvis varadecentraliserad enligt nuvarande ordning. Därmed erhålls en god lokal ochregional förankring av planerna. Det anses viktigt att planerna återspeglar denprioritering som kommer fram i en decentraliserad planeringsprocess. Förslagen beträffande den framtida vägplaneringen innebäratt tidpunkten för kommande revideringstillfälle kommer att tidigareläggas med . hänvisningtill vad som anförts i propositionen om bl.a. det framtida /86; 13utrymmet för vägbyggandet framstår enligt föredraganden en sådan avkortning avnuvarande planperiod som nödvändig. Utskottet delar den uppfattning föredraganden i nu berördadelar givit uttryck åt samt tillstyrker följaktligen förslagen härom. 1.5 Bidragen till kommunala vägar och gator Från anslaget Bidrag till drift av komtnunala vägar ochgator utgår i mån av tillgång på medel bidrag av beräknade kostnader.Den faktiska bidragsprocenten har legat pä . Regeringen har tidigare beslutat att innehålla 70 milj.kr. av bidrag till kommunerna vilka skulle ha utbetalats i januari1986. Utbetalningen av dessa medel skall enligt regeringsbeslutet ske 1987. Föredraganden föreslår nu att dessa bidragsmedel dras in ochåterförs till statsbudgeten. På motsvarande sätt anses av bidragsmedelockså 70 milj. kr. böra dras in till statsbudgeten. Sammantaget innebär dettaatt utbetalningen av statsbidragen till de väghållande kommunerna kan minskasmed 140 milj. kr. Utskottet vill inte motsätta sig att så sker. Det kommunala väghållningsansvaret bygger enligtföredraganden på ett frivilligt åtagande av berörda kommuner. De statsfinansiellaeffekterna av den sänkning av bidraget, som i propositionen nu föreslås,förutsätter enligt föredraganden att de kommuner som är väghållare ävenkommer att vara det allt framgent. Under avsnittet Särskilda frågor ipropositionen redovisas ett förslag till ändring i väglagen som syftar till attsäkerställa detta.