bet · G901UbU24 · 1985-12-31 00:00:00 — om anslag till utbildning för undervisningsyrken m.m.(prop. 1985/86:100) I detta betänkande behandlas förslag som regeringenförelagt i proposition 1985/86:100 bilaga 10() under punkt D 11. Utbildning för undervisningsyrken(s. 259 270) jämte motioner. Regeringen har föreslagit att 1. fastställaplaneringsramar i enlighet med vad som förordats i propositionen, 2. till Utbildningför undervisningsyrken för /87 anvisa ett reservationsanslag av . 1985/86;Ub277 av m. fl. (fp) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts imotionen om problemen med obehöriga lärare pä gymnasiets yrkesinriktadelinjer. 1985/86;Ub506 av m. fl. (vpk) vari medhänvisning till vad som anförts i den till socialutskottet remitterade motionen1985/86:So607 yrkas 1. att riksdagenuttalar att utbildningskapaciteten för personal inom barnomsorgen bör anpassasfill den fortsatta utbyggnaden, 2. att riksdagenhos regeringen hemställer om förslag till en enhetlig utbildning för personal iarbete i barngrupp inom barnomsorgen. l985/86;Ub508 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar ompröva sitt beslut att lägga ned utbildningen av förskollärare ochfritidspedagoger i . 1985/86:Ub529 av m. fl. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att utbildningsarvode skall utgå tilli motionen nämnda lärarstuderande, 2. att riksdagenhos regeringen hemställer om förslag till medelsanvisning på tilläggsbudgettill statsbudgeten för /87. 1 1985/86. 1985/86:Ub542av m. fl. (m, s, fp, c,) vari yrkas an UbU 1985/86:24riksdagen beslutar att i fär omvandla fyra utbildningsplatserpä musiklärarlinjen till bl. a. en påbyggnadslinje i musikterapi. 1985/86:Ub545 av m. fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sagtsbeträffande möjligheterna att behälla handlingsfriheten i vad gällerförskollärarutbildningen i . 1985/86;Ub554 av () och ()vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att föra över 72 nybörjarplatser från högskolan för lärarutbildning iStockholm till i , 2. att riksdagenbeslutar att utöka antalet platser på fritidspedagogutbildningen viduniversitetet i med 30 platser. 1985/86:Ub565 av Hans Nyhage (m) och ()vari yrkas 1. att antaletutbildningsplatser på fritidspedagoglinjen vid i /87 skall utökas med en klass, 2. att antaletutbildningsplatser på förskollärarlinjen vid i /87 skall utökas med en klass, 3. attomfördelning av utbildningsplatser skall ske i enlighet med vad som anges imotionen. l985/86:Ub568 av m. fl. (fp, m, c) variyrkas att begär att regeringen låter utreda förutsättningarna förinrättandet av en idrottshögskola. 1985/86:Ub571 av Chariotte Branfing (fp) vari yrkas anriksdagen beslutar att anslaget till tekniklärarutbildningen vid högskolan iVäxjö förstärks med det belopp som svarar mot kompletteringskostnaden för enindividuellt styrd skol- och yrkespraktik för kvinnliga sökande. 1985/86:Ub584 av m. fl. (fp) vari yrkasatt beslutar att hos regeringen begära att universitets- ochhögskoleämbetet får i uppdrag att planera för en utbildning av montessorilärarefr. o. m. /88. 1985/86;Ub588 av () och Ann-CathrineHaglund (m) vari yrkas att hos regeringen begär åtgärder för attutbildning av lärare till montessorilärare kommer till stånd. 1985/86:Ub592 av () och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad somi motionen anförts angående antalet nybörjarplatser vid förskollärarlinjen vidhögskolan för lärarutbildning i . 1985/86:Ub594 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående rekryte ringen av välutbildade och erfarna studerande till lärarutbildningarna för de yrkesinriktade linjerna. 1985/86:Ub610avJanHynring(c)ochIngvar KarissoniBengtsfors(c)vari UbU 1985/86:24 yrkas att begäratt regeringen låter genomföra en utredning om behovet av en idrottshögskola. 1985/86:Ub618 av Per m. fl. (m) vari såvitt nu äri fräga yrkas 12. att beslutaromneddragning av förskollärarlinjen med 144 platser, 13. att beslutar omneddragning av fritidspedagoglinjen med 60 platser. 1985/86:Ub812 av m. fl, (c) vari såvitt nuär i fräga yrkas 13. att beslutar att under anslaget D 11.Utbildning för undervisningsyrken anvisa ett i förhällande till regeringensförslag med . förhöjt belopp om , 15. att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts i motionen om utbildningsbidrag för blivande lärare iindustri- och hantverksämnen. 1985/86:Ub838 av Per m. fl. (m) vari såvitt nu äri fräga yrkas 39. att beslutar att till D 11. Utbildning förundervisningsyrken för /87 anvisa ett reservationsanslag av . 1985/86:A417 av () vari såvitt nu ärifräga yrkas 12. att som sin mening ger regeringen till kännabehovet av utbildning av förskollärare i . Anslaget avser grundläggande utbildning förundervisningsyrken vid de statliga högskoleenheterna samt personalutbildningför skolväsendets behov inom verksamhetsområde.Under anslaget beräknas medel för allmänna utbildningslinjer ochpåbyggnadslinjer inom sektorn samt för vissa kurser m. m. Medel för kommunalhögskoleutbildning inom sektorn beräknas under anslaget D 14. Bidrag tillkommunal högskoleutbildning m. m. Lärarutbildningens dimensionering /87 m. m. Planeringsramarna är innevarande budgetår förförskollärarlinjen 3 078 nybörjarplatser och för fritidspedagoglinjen 92nybörjarplatser. Ramarna har minskats . /82 varantalet nybörjarplatser på förskollärarlinjen 4 614 och på fritidspedagoglinjen1 302. Regeringen föreslär för nästa budgetår 3 006nybörjarplatser på förskol lärarlinjen, en minskning med 72 platser jämfört med innevarande budget år, och oförändrat 928 nybörjarplatser på fritidspedagoglinjen. Minskning en på förskollärarlinjen föreslås ske vid högskolan för lärarutbildning i (HLS). Vid HLS har vid tidigare antagningstillfällen inte alla platser kunnat fyllas. 1985/86. Enligt motion 1985/86:Ub506 (vpk) yrkande 1 bör riksdagenuttala att UbU 1985/86:24 utbildningskapaciteten för personal inom barnomsorgenbör anpassas till den fortsatta utbyggnaden. I motion 1985/86:Ub592 (fp) anförsaU planeringsramen för innevarande är för förskollärarlinjen inte bör minskasmed 72 nybörjarplatser i enlighet med regeringens förslag. Samma tanke försfram i motion l985/86:Ub554 (c, fp) yrkande 1. Nybörjarplatserna bör dockenligt sistnämnda motion förläggas till i och inte tillHLS. 1 samma motion yrkande 2 önskas en utökning med 30 platser päfritidspedagoglinjen vid i . Ynerligare 30 nybörjarplatservardera pä förskollärarlinjen och fritidspedagoglinjen med förläggning tillGöteborg begärs i motionerna 1985/86:Ub545 (s) och 1985/ 86:A4I7 (c).Universitetet i förutsätts decentralisera dessa extra platser inomförskollärar- och frifidspedagogutbildningarna fill . I motion l985/86:Ub618 (m) yrkandena 12 och 13 begärs anriksdagen beslutar om en minskning av förskollärarlinjen med 144nybörjarplatser och av fritidspedagoglinjen med 60 nybörjarplatser.Planeringsramen kommer därmed aU omfatta 2 862 resp. 868 platser. Enligtmotion l985/86:Ub565 (m) bör inom dessa lägre planeringsramar omfördelningarske sä att i på vardera tillförs ytteriigare enklass jämfört med innevarande år. förutsättsdecentralisera resp. klass fill . Utskottet konstaterar att den reduktion av antaletnybörjarplatser pä förskollärarlinjen som regeringen föreslår grundar sig påsvårigheten au rekrytera studerande till denna utbildning. Päfritidspedagoglinjen föresläs oförändrat antal nybörjarplatser, vilket bedömssvara mot arbetsmarknadens behov. Med hänvisning härfill ansluter sig utskottettill regeringens förslag till dimensionering av dessa linjer för nästa budgetäroch avstyrker därmed mofionerna 1985/86:Ub506 yrkande 1, 1985/86:Ub545,l985/86:Ub554, 1985/86:Ub565, 1985/86:Ub592 och 1985/86;A417 yrkande 12,samtliga motioner i motsvarande delar, samt motion l985/86:Ub618 yrkandena 12och 13. Frågor om decentralisering av utbildning avgörs pä regional och lokalnivå med hänsyn tagen till bl. a. de ekonomiska ramar som finns förverksamheten. Enligt mofion l985/86:Ub508 (fp) bör omprövasitt beslut att lägga ned utbildningen av förskollärare och fritidspedagoger iBorås. Utskottet anser att beslut under riksmötet1983/84 att avveckla ifrågavarande utbildningar i bör ligga fast (prop.1983/84:40, UbU 1983/84:22, rskr. 1983/84:240). Intet nyn har framkommit som nubör föranleda ändring. Mofion 1985/86;Ub508 bör avslås av . I mofion 1985/86;Ub506 (vpk) yrkande 2 hemställs omförslag till en enhetlig utbildning för barnomsorgspersonal. Utbildningen ansesböra omfatta fyra är med eU praktikår inlagt i studietiden. Utskottet erinrar om att regeringen har givituniversitets- och högskole ämbetet (UHÄ) i uppdrag att göra en översyn av utbildningarna för förskol lärare och fritidspedagoger och komma in med de förslag som översynen föranleder. Uppdraget avses redovisas i samband med anslagsframställ ningen för /88. Med hänvisning härtill avstyrks mofion 1985/86:Ub506 yrkande 2. Enligtmotionerna 1985/86:Ub584 (fp) och 1985/86:Ub588 (m) är bristen UbU 1985/86:24pä lärare utbildade enligt montessoripedagogiken ett hinder förmontessori-undervisningens utveckling i . De flesta av dagensmontessorilärare har skaffat sig sin montessoriutbildning utomlands,företrädesvis i eller . Denna utbildning är inte kompetens- ellerbehörighetsgivande för tjänst inom vanlig barnomsorg eller inomskolväsendet. Det är därför vanligt att personer med en montessoriutbildningsenare söker svensk lärarutbildning för att uppnå sådan kompetens resp.behörighet. Det omvända förhållandet att personer med svensk lärarutbildningsenare kompletterar den med en montessoriutbildning utomlands förekommerockså. UHÄ har i yttrande över ett medlemsförslag om fortbildning ochvidareutbildning i montessoripedagogik inom (jfr rekommendationnr 23/1984) pekat på olika möjligheter att anordna sådan utbildning, bl. a.som påbyggnadsutbildning eller enstaka kurs. Motionärerna anser det angelägetatt säväl svenska förskollärare som klasslärare fär möjlighet att här i landetutbilda sig fill montessorilärare och begär att ätgärder vidtas för att dettaskall bli möjligt. Utskottetvill med anledning av motionerna anföra följande. i högskoleregion har på förslag avUppsala universitet beslutat avsätta medel för inrättandeav en lokal päbyggnadslinje i montessoripedagogik. Påbyggnadsutbildningenbygger på genomgången förskollärarutbildning eller annan likvärdig utbildningoch syftar till en vidareutveckling inom det egna yrkesområdet. Utbildningenskall enligt internationella förebilder omfatta (40 poäng). Avförslaget till kursplan som utarbetats av i framgår att utbildningen är uppdelad päpoängsatta kurser i huvudämnena pedagogik och psykologi samt i metodik.Kurserna i metodik syftar bl. a. till att ge kunskaper ommontesso-ripedagogikens metod för hur läraren introducerar matematik,förberedande spräkträning och orienteringsämnen i förskolan. Härtill kommerpraktisk lärarutbildning. Kursplanen har fått en sådan utformning att dentillgodoser det internationella montessoriförbundets AMLs (Association MontessoriInternationale) krav för att erhålla internationellt diplom. Utbildningen iUppsala avses vara riksrekryterande samt stå öppen även för studerande fränövriga nordiska länder. Den beräknas starta med ansökan den 1november 1986. På planeras även en päbyggnadslinje imontessoripedagogik för klasslärare. i högskoleregion har den 25oktober 1985 beslutat anvisa medel till högskolan för lärarutbildning iStockholm för utvecklande av kurs i montessoripedagogik. Även vid Göteborgsuniversitet har diskuterats att anordna en utbildning i montessoripedagogik (jfrUbU 1984/85:2 s. 18). Till detta skall läggas att föredragande statsrådet iproposition 1984/ 85:122 (s. 10) om lärarutbildning för m. m.anfört att det inom den nya lärarutbildningen bör finnas utrymme för lokalainitiativ, såsom utbildning i alternativ pedagogik, t. ex. montessoripedagogik. Med hänvisning till vad som redovisats föreslär utskottetatt avslår mofionerna 1985/86:Ub584 och l985/86;Ub588. Imofionerna 1985/86:Ub277 (fp), 1985/86:Ub529 (vpk), 1985/86:Ub594 UbU1985/86:24 (fp) och 1985/86:Ub812 (c) yrkande 15 redovisas konsekvenserna avatt statsmakterna tog bort möjligheten till utbildningsarvodevid genomgång av vissa lärarutbildningslinjer. Det ställs enligt motion 1985/86:Ub529 höga forkunskapskrav för att kvalificera sig som sökande tillutbildningen av lärare för handels- och kontorsyrken, industri- och hantverksyrkeneller vårdyrken. De höga kraven avser säväl teoretiska förkunskaper som längpraktisk branscherfarenhet. För vissa utbildningar inom t. ex. industri- ochhantverkslärarlinjen erfordras sjöingenjörsutbildning eller motsvarande yrkeserfarenhet inom området. Dessa krav leder till att det är ensärskild kategori sökande till dessa linjer, nämligen människor som är socialtoch ekonomiskt etablerade med de olika förpliktelser detta innebär. Tidigarehar statsmakterna varit observanta inför detta faktum och insett att detsvårligen går att få välmeriterade sökande till dessa speciella utbildningar,om de blivande lärarna måste skuldsätta sig . Enligtsamma motion bör utbildningsarvoden utgä till ifrågavarande lärarstuderande fr.o. Medel bör anvisas pä tilläggsbudget till statsbudgetenför /87.1 övriga motioner begärs utredning av hur denaktualiserade rekryteringsfrågan bör lösas. Utskottet kan konstatera attslopandet av utbildningsarvodet vid genomgång av yrkeslärarutbildning harmedfört problem. Särskilt beträffande industri- och hantverksyrken har beslutetatt slopa utbildningsarvodet fått som konsekvens att många, som skulle ha varitväl skickade för läraryrket, inte sökt till utbildningen. Mot denna bakgrundanser utskottet att hos regeringen bör begära Eitt det i nästa årsbudgetproposition läggs fram förslag om att återinföra utbildningsarvodet fr.o. m. /88 för blivande lärare inom industri- och hantverksyrken vidgenomgäng av lärarutbildningslirije. Även beträffande utbildningen av lärareför handels-och kontorsyrken samt värdyrken behövs ett förbättrat studiestöd.Utskottet utgår från att den är 1985 tillsatta utredningen omstudiemedelssystemet m. m. i enlighet med sina direktiv (U 1985:09) lägger framförslag om förbättrade studievillkor som löser dessa gruppers särskildaproblem. Vad utskottet anfört om utbildningsarvode till blivande lärare inomindustri- och hantverksyrken bör med anledning av motionerna 1985/86:Ub277, 1985/86:Ub529, 1985/86:Ub594 och 1985/86:Ub812 yrkande 15 som sinmening ge regeringen till känna. Planeringsramen för musiklärarlinjen är innevarandebudgetår 264 nybörjarplatser. Av budgetpropositionen framgår attmusikhögskolan i har föreslagit en minskning av den egnaplaneringsramen från 72 fill 68 och att en del av de frigjorda resurserna skallfå användas för den utbildning i musikterapi som /82bedrivs som enstaka kurser. Vidare framgår att UHÄ har föreslagit att antaletnybörjarplatser pä linjen vid högskolan i ökas med fyra till 48 och attmotsvarande minskning görs vid i . har biträtt UHÄ;s förslag. Enligt motion 1985/86:Ub542 (m, s, fp, c) innebär dennaöverföring av ifrågavarande fyra utbildningsplatser från i till 6 högskolani en resursminskning vid på närmare 1 UbU 1985/86:24 milj.kr. musiklärarutbildningen är fyraårig som isin tur allvarligt hämmar skolans utvecklingsinitiativ och nytänkande på detmusikpedagogiska området. Att fä utveckla en påbyggnadslinje i musikterapi ochi anslutning till denna en forskningsverksamhet är enligt motionärerna mycketangeläget för . förslag till omprioritering inombefintliga ramar var ett första konkret steg pä väg mot tvärvetenskapligastudier av musikens verkningar samt forskning och forskarutbildning i egentligmening inom ett område som är outforskat. Regeringens förslag ansesdärför vara ett hårt slag mot en högskola som saknar fasta forskningsresursermen som har ambitionen att bygga upp sådana. Motionärerna begär attmusikhögskolan inom oförändrad resursram fär omvandla fyra utbildningsplatserpä musiklärarlinjen till bl. a. en päbyggnadslinje i musikterapi. Utskottet vill erinra om vad föredragande statsrådetanfört beträffande ifrågavarande utbildning vid i (s.267), nämligen att utbildningen i musikterapi även i fortsättningen bör kunnaanordnas i form av enstaka kurser. Med hänvisning härtill anser utskottet attriksdagen bör avslå motion 1985/86:Ub542. När det gäller konstnärligtutvecklingsarbete vill utskottet peka pä att UHÄ för t. ex. utvecklingsprojektdisponerar vissa resurser under anslaget D 15. Forskningsanknytning avgrundläggande högskoleutbildning samt konstnärligt utvecklingsarbete. Planeringsramen för ämneslärarlinjerna är innevarandebudgetår 965 nybörjarplatser. Av arbetsmarknadsskäl förordar föredragandestatsrådet en minskning av antalet nybörjarplatser på de fyraåriga linjerna med60. 1 motion 1985/86:Ub812 (c) yrkande 13 yrkas avslag päregeringens förslag att minska antalet intagningsplatser på ämneslärarlinjernamed 60. Även om årskullarna minskar anser motionärerna att de resurser som frigörsgenom elevminskningen skall användas för en ökad lärartäthet. Utskottet har i ett föregående betänkande om anslag tillgrundskolor m. m. (UbU 1985/86:14 s. 7) uttalat aU det inte är möjligt aUfillstyrka motionärernas förslag att kvarhålla i skolan de lärarresurser somfrigörs genom elevminskningen. Utskottet delar föredragande statsrådetsuppfattning att antalet nybörjarplatser pä ämneslärarlinjerna avarbetsmarknadsskäl bör minskas. Motion 1985/86:Ub812 yrkande 13 i denna delbör avslås av . Utskottet föreslår att fastställerplaneringsramar i övrigt i enlighet med vad som förordats i proposifionen. I motion 1985/86;Ub571 (fp) föresläs att riksdagenbeslutar att anvisa . till utbildning av lärare iteknikvidhö%skolani\ä\]ö. Det gäller en kompletteringskostnad för enindividuellt styrd skol- och yrkespraktik för kvinnliga sökande. Regeringen har meddelat bestämmelserom behö righetsgivande utbildning för lärare i bl. a. teknik. Utbildningen vänder sig till icke behöriga lärare i i matematik, teknik och fysik alterna tivt kemi. För tillträde till utbildningen skall lärarna ha undervisat i minst 7 femterminer i bl. a. teknik. Utbildningen omfattar 40 poäng och ger behö- UbU1985/86:24 righet till tjänst som lärare 19 i (tjänst på högstadieti dels matematik och teknik, dels fysik eller kemi). Av riksdagsbeslutet om ny lärarutbildning för grundskolanm. 1984/85:122, UbU 1984/85:31, räkr. 1984/85:366) framgår an fråganom utbildning av lärare i teknik skall behandlas av UHÄ i arbetet med utbildningsplanför grundskollärarlinjen (specialiseringen naturorienterande ämnen för senareårskurser). Vidare framgår att även blivande slöjdlärare skall kunna svara fördelar av undervisningen i teknik (prop. 1984/85:122 s. 26). Regeringen har uppdragit åt SÖ att senast den I oktober1986 översiktligt redovisa behovet av fortbildning av lärare föratt dessa skall kunna uppnå en kompetens motsvarande den som den nyagrundskollärarlinjen kommer att ge. Med hänvisning till att frågor om fortbildning avgrundskolans lärare kommer att beredas inomregeringskansliet föreslår utskottet att avslår motion1985/86:Ub571. Åberopande utskottets ställningstagande i det föregåendebeträffande lärarutbildningens dimensionering föreslår utskottet att riksdagenbeträffande anslagsbeloppet beslutar i enlighet med förslaget ibudgetpropositionen. Utskottet avstyrker således motionerna 1985/86:Ub506yrkande 1, 1985/86:Ub545, 1985/86:Ub554, 1985/86:Ub565, 1985/86;Ub592, 1985/86:Ub812 yrkande 13 och 1985/86;A417 yrkande 12, samtliga mofioner imotsvarande delar, samt motion 1985/86:Ub838 yrkande 39. Forskning och utbildning som avser fysisk fostran ochidrott I motion 1985/86:Ub568 (fp, m, c) framhålls att behovet avatt kunna samla den högre idrottsledarutbildningen och forskningen inom föridrotten specifika ämnesområden i en egen högskola nu är mycket stort. Även imotion l985/86:Ub610 (c) redovisas behov av dels utbildning av lärare ochledare med kunskap i frågor som rör motorisk utveckling, friskvård, skolidrottoch andra former av idrott, dels utvecklingsarbete och forskning inom ämnetidrott. I båda motionerna önskar motionärerna få utrett förutsättningarna förinrättande av en särskild högskoleenhet för idrottsliga ämnen m. m. i . Utskottet vill först redovisa bakgrunden till nuvarandeorganisation för forskning och utbildning inom ämnesområdena gymnastik ochidrott. Den första professuren i fysiologi vid dåvarandegymnastiska centralinstitutet (GCI) inrättades är 1939.1 det sammanhangetangavs att syftet med den vetenskapliga verksamheten vid institutet var attdels främja utbildningen vid institutet, dels bedriva forskning pä den fysiskafostrans område till gagn för hela folket (jfr SOU 1951:59). ladegymnasfik- och idrottslärarutredningen fram förslag (Ds E 1965:7) om attdåvarande GCI i skulle omvandlas till en gymnastik- ochidrottshögskola samt att enmotsvarande högskola skulle inrättas i , den senare dock utan 8 egna forskningsresurser. Gymnastik- och idrottshögskolani in- räUadesden (prop. 1966:50, SU 1966:102, rskr. Vid UbU1985/86:24 denna högskola fanns bl. a. resurser för forskning i form av högretjänster i fysiologi. Innehavarna av dessa tjänster skulle svara för forskning m.m. pä det fysiologiska ämnesområdet, medverka i den grundläggande högskoleutbildningenoch svara för forskningsanknytningen av gymnastik- ochidrottslärarutbildningarna, med särskilt beaktande av att särskilda forskningsresursersaknades i . Härtill kom att i Stockholmsvarade för informations- och kunskapsspridning inom det humanbiologiskaämnesområdet och därmed var av riksintresse för bl. a. idrottsrörelsen ochövriga av fysisk fostran intresserade i landet. Dessa forskares arbetsplats var knuten till gymnastik- ochidrottshögskolans lokaler i för att ge bästa möjliga villkor fördels överföring av praktisk erfarenhet från gymnastik, idrott och annan träningtill forskarna, dels överföring av ny vetenskaplig kunskap till lärare,studerande m. fl. vid gymnastik- och . /77 året före högskolereformen fannsgymnastik-och i jämte motsvarande högskola i under ett eget anslag på riksstaten. Gymnastik- och idrottshögskolani bestod dä av dels en institution i fysiologi med bl. a. tretjänster som professor (i kroppsövningarnas fysiologi, i tillämpad fysiologiresp. i fysiologi särskilt kroppsövningarnas fysiologi), dels en utbildningsorganisationför såväl gymnastiklärare som idrottslärare. Tjänsterna som professor varuppförda på gymnastik- och personalförteckning ochbekostades med medel från högskolans anslag. inrättades högskolan för lärarutbildning iStockholm (HLS). Gymnastik- och i blev en del av HLS(). Enligt förarbetenatill högskolereformen (SOU 1973:2, s. 499) borde den forskning som var knutentill i resp. gymnastik- och iStockholm inordnas i ansvarsområdet för deti nya fakultetsorganisationen, dvs.den samhällsvetenskapliga fakulteten vid i resp. denmedicinska fakulteten vid . Sä skedde också den 1 juli1977 men pä helt olika sätt för de båda institutionerna för pedagogik resp.fysiologi. När de tjänster som professor i pedagogik som fanns vidförutvarande i fördes över till anslagetSamhällsvetenskapliga fakulteterna, angavs i förteckningen över vissa högretjänster vid universitet och högskolor, Samhällsvetenskapliga ämnen, atttjänsterna är knutna till HLS. Vidare uppförs under anslagetSamhällsvetenskapliga fakulteterna en särskild anslagspost. Högskolan förlärarutbildning i , som rymmer bl. a. medlen för dessaprofessorstjänster. Högskolan har därmed ett inflytande pä utnyttjandet avdenna resurs. I proposition 1976/77:59 om utbildning och forskning inomhögskolan m. m. föreslogs visserligen under anslaget Medicinska fakulteterna (s. 329) medel till "fysiologiska institutionen vid gymnastik- och idrottshögskolani " för /78. Det kom emellertid aldrig att anges i förteckningen över vissa högre tjänster att tre av tjänsterna som professor i fysiologi (tjänsterna i kroppsövningarnas fysiologi, i tillämpad fysiologi, 9 Rättelse: S. II, rad 17 Stär lägre Rättat till:högre