bet · G901JoU12 · 1985-12-31 00:00:00 — I betänkandet behandlas, helt eller delvis, 13 motioner omjordförvärvslagstiftningen m. m., avlämnade under allmänna motionstiden 1985.De frågor som tas upp i motionerna är sammanfattningsvis följande: 1. upphävande avjordförvärvslagen (JFL) 2. regionalpolitiskaprövningsgrunder i JFL 3. avskaffande avpriskontroll och bosättningsplikt 4. ökning avprövningsfria släktskapsförvärv 5. juridiskapersoners förvärv 6. vissa mark- ochstrukturfrågor 7. underställningav beslut samt besvärsrätten. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden, i flertaletfall med hänvisning till en av jordbruksministern aviserad översyn av JFL samttill vissa utredningar i övrigt om mark- och strukturfrågor. Reservationer har avlämnats beträffande regionalpolitiskaprövningsgrunder (m och fp resp. c), priskontroll (m och fp), bosättningsplikt(m och fp), släktskapsförvärv (m) samt vissa mark-och strukturfrågor (m resp. coch fp). I motion 1984/85:534 av m.fl. (m) yrkasatt beslutar att jordförvärvslagens krav på bärkraftiga ellerutvecklingsbara enheter vid förvärvsprövning avskaffas. I motion 1984/85:536 av m. fl. (c) yrkas attriksdagen beslutar att som sin mening ge regeringen till känna attjordförvärvsförordningen och tillämpningsföreskrifterna till förordningen omstatligt stöd till jordbrukets rationalisering bör förändras i enlighet med vadsom framförts i motionen. I motion 1984/85:662 av m. fl. (m) yrkas,med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:657, att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om jord- ochskogsbrukspolitikens inriktning. I motion 1984/85:758 av m.fl. (c) yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till erforderliga kompletteringar avriktlinjerna för jordbrukspolitiken och ändringar i jordförvärvslagen för attförstärka 1 1985/8Ö. förutsättningarnaför och rätten till förvärv och innehav av deltids- och JoU 1985/86:12kombinationsjordbruk i syfte att verka för en levande landsbygd. I motion 1984/85:1404 av och (båda c) yrkas att beslutar att uttala attstrukturutredningens förslag inte bör läggas till grund för lagstiftning. I motion 1984/85:1544 av m. fl. (s) yrkas,med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:1541, att hosregeringen hemställer att regler införs som försvårar passivt skogsägande. I motion 1984/85:1999 av och (båda m) yrkas att beslutar att jordförvärvslagen avskaffas. 1 motion 1984/85:2042 av m.fl. (s) yrkasatt beslutar att komplettera jordförvärvslagen med bestämmelser somreglerar besvärsrätten i enlighet med vad som anförts i motionen. 1 motion 1984/85:2168 av m. fl. (fp)yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 4-7), 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bevarande avdeltidsjordbruken, 5. att riksdagenhos regeringen begär en översyn av jordförvärvslagen i syfte att underlättanyetablering av deltids- och kombinationsjordbruk, 6. att riksdagenbeslutar avskaffa priskontrollen i jordförvärvslagen (4§1), 7. att riksdagenbeslutar avskaffa bosättningsplikten i jordförvärvslagen (3§). I motion 1984/85:2276 av () yrkas, medhänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2275, att beslutarhos regeringen begära att lantbruksnämnderna åläggs att aktivt arbeta för attäven kyrko-och bolagsskog genom försäljning eller bytesverksamhet ställs tillförfogande för enskilt ägande. I motion 1984/85:2304 av i m. fl. (m)yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 3-6), 3. att beslutar att jordförvärvslagens 2 § femtestycket om släktförvärv utformas så att sinsemellan arvsberättigade personer inte omfattas av förvärvsprövning, 4. att beslutar attjordförvärvslagens bestämmelser om prisprövning skall utmönstras urjördförvärvslagen, 5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om allmän översyn avjordförvärvslagen, 6. att hos regeringen begärutredning om det offentligas innehav av jordbruksmark i enlighet med vad som imotionen anförts. I motion 1984/85:2596 av () yrkas attriksdagen begär att regeringen låter utreda frågan om möjlighet förskogsförädlingsföretag i inland att förvärva skogsmark upp till ensjälvförsörjningsgrad av . I motion1984/85:2772 av m. fl. (m) yrkas, med hänvisning till JoU1985/86:12 vad som anförts i motion 1984/85:2769, att beslutar atthos regeringen hemställa om förslag till ändringar i jordförvärvslagen ienlighet med motionens syften. I ett antal motioner från /85 framställsyrkanden om ändringar av jordförvärvslagen (JFL) och jordbrukspolitiken i syfteatt underlätta förvärv av deltidsjordbruk och kombinationsjordbruk. Gemensamtför dessa motioner är att man eftersträvar en levande landsbygd och genom denjordpolitiska prövningen vill främja ett bättre befolkningsunderlag i glesbygden.Imotion 1984/85:534 av () föreslås sålunda lättnader ikraven på jordbruksföretagens bärkraft vid förvärvsprövningen. Liknandesynpunkter och yrkanden framförs i motionerna 1984/85:662 av m.fl. (m), 1984/85:758 av m.fl. (c) och 1984/85:2168 av BengtWesterberg m. fl, (fp). a. den sistnämnda motionen påpekas även att ensatsning på deltidsjordbruken också kan få positiva effekter för naturvårdengenom att landskapet hålls öppet och skogen vårdas (yrkandena 4 och 5). I motion 1984/85:2304 av i m. fl. (m)föreslås en allmän översyn av JFL som bl. a. skulle syfta till en mindreensidig satsning på heltidsjordbruket. Med dagens snabba produktivitets- ocheffektivitetsutveckling riskerar vi, enligt motionärerna, att få endast ettfåtal jordbruksföretag i varje socken. Därför måste även deltidsjordbruktillåtas. I motion 1984/85:2772 av () förordas, medutgångspunkt främst i jordbruksnäringens situation i , att vi slår vaktom de mindre lantbruksföretagen. Utskottet erinrar om att under föregåenderiksmöte behandlade två motioner (c och m) med i huvudsak samma inriktning somde ovan redovisade. Utskottet anförde i detta sammanhang bl. (JoU1984/85:7). Utskottet kan instämma i motionärernas synpunkter rörandevärdet av en levande landsbygd och den jordpoUtiska prövningens betydelse iregionalpo-litiskt hänseende. vill utskottet påpeka att önskemålen iviss utsträckning redan tillgodosetts genom tidigare jordbrukspolitiska reformer,såsom riksdagsbeslut om stöd till kombinationsjordbruk och genominförandet av bestämmelser rörande regionalpolitiska hänsynstaganden i JFL. Ianslutning till det sist sagda vill utskottet hänvisa till att det i 7 § JFLfinns bestämmelser som gör det möjligt att av regionalpolitiska skäl förbehållabegränsat utvecklingsbara och ej utvecklingsbara företag åt brukare som ärbosatta på orten, om företagen behövs som komplement till annan sysselsättning.Vidare är det möjligt att vägra förvärvstillstånd om egendomen behövs somtillskott till ett begränsat utvecklingsbart eller ej utvecklingsbart företag. Av förarbetena framgår att bestämmelserna har ett klartregionalpolitiskt JoU 1985/86:12 syfte (prop. 1978/79:85 s. 37 f.). a.anförs att etableringoch utveckling av begränsat utvecklingsbara och ejutvecklingsbara lantbruksföretag bör främjas i sådana områden som harregionalpolitiska problem. För att paragrafen i fråga skall få tillämpasförutsätts att egendomen behövs antingen som tillskott till annat sådantföretag som nämnts eller som komplement till annan sysselsättning förbrukare som är bosatt på orten. Vid prövning av förvärv som avser nyetableringpå begränsat utvecklingsbara företag måste enligt propositionen deregionalpolitiska synpunkterna vägas mot behovet av marktillskott till inomområdet redan etablerade jordbrukare. Utskottet vill understryka att angivna bestämmelser - ävenom de i en konkurrenssituation är ägnade att ge ett visst företräde åt redanetablerade lantbrukare eller utövare av annan lämpligkombinationssysselsättning -givetvis inte utesluter att tillstånd ges tillnyetablering på en mindre brukningsenhet. Det fär förutsättas att berördaprövningsmyndigheter tillämpar JFL på ett sätt som medger att alla befogadeintressen beaktas i ett jordförvärvsärende. I sammanhanget bör nämnas attglesbygdsdelegationen presenterat en rapport (Ds I 1984:20) därsynpunkter anförs på glesbygdens resurser och möjligheter. Delegationensöverväganden rörande markägandet och strukturpolitiken ligger väl i linje medmotionärernas önskemål. a. undstryks att det övergripande målet förstrukturrationaliseringen i glesbygden inte får vara att skapa allt större ochfärre enheter. I glesbygden kan relativt små enheter, som bas för ellerkomplement till annan verksamhet, ge effektiva företag och en rationell ochrobust struktur... Med det anförda föreslår utskottet att motionerna1983/84:845 och 1983/84:2482 lämnas utan någon vidare åtgärdfrån sida. I anslutning till de nu aktuella motionerna vill utskottetnämna att jordbruksministern besvarade en interpellationav () om en översyn av JFL, främst i syfte att förbättraförutsättningarna för förvärv av mindre jordbruksfastigheter. 1 svarethänvisas till att strukturutredningen för jord- och skogsbruket i sittbetänkande föreslagit vissa ändringar i JFL, bl. a. vad gäller ägo- ochägarförhållandena (SOU 1983:71). Liknande frågor behandlas avden s.k. dödsboutredningen, som beräknas lämna sitt betänkande om någramånader. Mot denna bakgrund och med hänsyn till de erfarenheter som föreliggerav lagens tillämpning bör enligt jordbruksministern behovet av en översyn avJFL övervägas. Utskottet vill för sin del framhålla att erfarenheterna avlagens tillämpning visat att det finns problem som behöver bli föremål förnärmare överväganden. Dessa överväganden kan självfallet inte äga rum utan attbehovet av en samordning med dödsboutredningens och strukturutredningensförslag beaktas. Utskottet är inte berett att föregripa nämnda prövning genomatt nu föreslå åtgärder i den riktning motionärerna åsyftar. Utskottet vilj häråter erinra om glesbygdsdelegationens rapport (Ds I 1984:20), där synpunkteranförs på glesbygdens resurser och möjligheter. Det får förutsättas att deregionalpolitiska frågorna och delegationens rapport kommer att ägnasuppmärksamhet i samband med den av jordbruksministern aviserade översynen. Meddet anförda avstyrker utskottet motionerna 1984/85:534, 1984/85:662, 1984/85:758,1984/85:2168 yrkandena 4 och 5, 1984/85:2304 JoU 1985/86:12 yrkande 5 och1984/85:2772. Yrkandeti motion 1984/85:1999 (m) om "avskaffande" av JFL bör i enlighet meddet anförda inte vinna bifall. Det bör påpekas att ettriksdagsbeslut om upphävande av viss lagstiftning - även om politisk enighetskulle föreligga - måste föregås av ingående överväganden om beslutetspraktiska och formella verkningar, om följdändringar i annan lagstiftning m. m.Motionen avstyrks. Priskontroll, bosättningsplikt m. m. Enligtmotion 1984/85:2168 av m. fl. (fp) finns det skäl att ifrågasättaJFL från praktiska och principiella synpunkter. T. ex. priskon-trollregeln ären inskränkning i äganderätten som i praktiken visat sig leda till ett minskatutbud av jordbruksfastigheter. Även bosättningsplikten enligt 10 § JFL ärenligt motionen tveksam med hänsyn till de grundlagsfästa principerna om denenskildes rörelsefrihet. Motionärerna föreslår därför (yrkandena 6 och 7) attriksdagen avskaffar priskontrollen och bosättningsplikten enligt JFL. Imotion 1984/85:2304 av m. fl. (m) anförs att det är en starkdrivkraft för det enskilda ägandet att kunna lämna över sin egendom till nästasläktled. 1 många fall saknas kanske bröstarvingar som kan fortsätta driften avett jordbruksföretag. Enligt motionen bör man återinföra rätten för andraarvsberättigade att förvärva jordbruksmark utan tillståndsprövning. Vidareyrkas att prisprövningsparagrafen avskaffas (yrkandena 3 och 4). Motionärernaanser det uppenbart orimligt att statliga myndigheter kan ändra ett pris somköpare och säljare kommit överens om. Utskotteterinrar om att under föregående behandlade liknandemotionsyrkanden angående släktskapsundantagen, prisprövningen samt bruknings-och bosättningsplikten enligt JFL (JoU 1984/85:7). På utskottets förslag avslogsdessa yrkanden. Utskottet,som i fråga om motiveringen hänvisar till nyssnämnda betänkande, har intefunnit anledning att ändra ståndpunkt i fråga om priskontrollen. Det fårförutsättas att motionernas synpunkter kommer att övervägas i det utredningsarbetesom utskottet inledningsvis berört. Utskottet avstyrker således motionerna1984/85:2168 yrkande 6 och 1984/85:2304 yrkande 4. Medhänvisning till det anförda avstyrks även motion 1984/85:2304 yrkande 3 omprövningen av släktskapsförvärv. Vidareavstyrks motion 1984/85:2168 yrkande 7 om avskaffande av bosättningsplikten iJFL. Imotion 1984/85:2596 av () anförs att sågverks- och andraskogsförädlingsföretag i inland under vissa tider har svårt attskaffa råvara. Det leder till planeringssvårigheter och högre råvarupriser närefterfrågan på virke är stor. För att motverka dessa svårigheter föreslår motionärenatt företag som saknar egen skog eller har mindre skogstillgångar JoU1985/86:12 tillåts förvärva skogsmark som motsvarar en tioprocentigsjälvförsörjningsgrad. I motiveringen påpekar motionären att olika regioner ilandet har skilda förutsättningar och förhållanden. Därför kan intelagstiftningen ges samma tillämpning över hela landet. Genom att hänsyn tastill regionernas särart kan lagstiftningen tillämpas så att störstaregionalpolitiska effekt uppnås. Det understryks att skogen och skogsindustrinhar stor betydelse för inland och att en tillämpning av lagen enligtmotionens syfte kan ge positiva regionalpolitiska effekter. Utskottet erinrar om att det i 5 § JFL finns regler sombegränsar juridiska personers möjlighet att få förvärvstillständ. Dessabegränsningar gäller dock inte om förvärvet avser huvudsakligen skogsmark ochförvärvaren bedriver skogsindustrien verksamhet i vilken egendomensvirkesavkastning behövs. 1 vissa fall har förädlingsföretaget inte denprioriterade ställning som följer av det sagda, nämligen om egendomen medhänsyn till ortsförhållandena bör ägas och brukas av någon som är bosatt påorten. Lagen bygger nämligen på grundsatsen att tillskottsförvärv av skogsmarktill kombinerade jord- och skogsbruksföretag bör få företräde där så ärönskvärt från jordpolitisk eller regionalpolitisk synpunkt. I vissa bygder kandet också vara angeläget att främja tillkomsten av sådana skogsbruksföretag sombrukas av på orten bosatta personer. Även sådana förvärvare bör enligt lagensförarbeten ges företräde framför de skogsförädlande företagen. Utskottet kan instämma i motionärens synpunkter på skogensoch skogsindustrins betydelse för inland. Ett tillgodoseende avmotionen skulle emellertid i viss mån innebära en återgång till de förhållandensom rådde av jordförvärvslag. Utskottet är inteberett att frångå de regionalpolitiska och befolkningspolitiska övervägandensom ligger till grund för dagens bestämmelser och avstyrker därför motion1984/85:2596. Vissa mark- och strukturfrågor I motion 1984/85:1404 av och (båda c) anförs kritiska synpunkter på strukturutredningens förslag ibetänkandet SOU 1983:71. Enligt motionen skulle förslagen, om de realiserades,leda till en sämre utveckling av landsbygden och till ytterligareinskränkningar i den enskildes förfoganderätt över sin egendom. Motionärernayrkar därför att uttalar att strukturutredningens förslag inte börläggas till grund för lagstiftning. I motion 1984/85:1544 av m. fl. (s)föreslås att regler införs som försvårar ett passivt skogsägande. Motiveringentill yrkandet återfinns i motion 1984/85:1541, som bl. a. behandlar tillgångenpå skogsråvara i . En jämn och god tillgång på skogsråvara är avstor betydelse särskilt för basindustri. Utvecklingen mot ett ökatpassivt ägande av skog måste enligt motionen stoppas. I motion 1984/85:2276 av () yrkas attlantbruksnämnderna åläggs att aktivt arbeta för att kyrko- och bolagsskog genomförsäljning eller byte ställs tillförfogande för enskilda jordbrukare. Motiveringen återfinns i JoU1985/86:12 motion 1984/85:2275. Där anförs bl. a. att det av såvälregionalpolitiska skäl som miljöskäl är önskvärt att en ökande andel avskogsmarken ägs av privatpersoner. Det enskilda jord- och skogsbruket betydermycket för landsbygdens utveckling. 1motion 1984/85:2304 (m) anförs att staten och kommunerna äger jordbruksmark ibetydande omfattning. Huvuddelen av detta markinnehav bör utbjudas i förstahand till dem som arrenderar marken. En utredning bör tillsättas för attkartlägga det allmännas innehav av jordbruksmark samt lägga förslag om hurmarken skall avyttras. Utskottetvill understryka att det närmast åvilar lantbruksnämnderna att verka för enbättre ägostruktur i jord- och skogsbruket. Härvidlag utgör jordfonden etteffektivt hjälpmedel för berörda näringars strukturrationalisering. Med medelfrån jordfonden kan lantbruksnämnderna bedriva en aktiv inköps- ochförsäljningsverksamhet. I mån av tillgång omfattar verksamheten självfalletockså mark som ägs av staten och kyrkan m. fl. Behovet av åtgärder motstrukturproblemen bör enligt utskottets mening diskuteras i ett vidaresammanhang, vari kan beaktas bl. a. strukturutredningens överväganden ochresultatet av det arbete som pågår i dödsboutredningen. Med detanförda avstyrker utskottet motionerna 1984/85:2276 och 1984/85:2304 imotsvarande del. Motion1984/85:1544 får anses i viss mån tillgodosedd genom den utredningsverksamhetsom utskottet angivit och påkallar ingen vidare åtgärd. anfört innebär också att motion 1984/85:1404 inte bör vinnariksdagens bifall. Frågan huruvida strukturutredningens betänkande eller delarav detta bör läggas till grund för en proposition till är ett ärendesom får prövas i sedvanlig ordning av regeringen. Enligt utskottets mening börriksdagen inte på detta stadium ge direktiv för den fortsatta prövningen avutredningens förslag. Underställning och besvärsrätt enligt JFL Imotion 1984/85:536 av m.fl. (c) förordas en ändring avjordförvärvsförordningen och lantbruksstyrelsens tillämpningsföreskrifter somskulle ge lantbruksnämnderna en självständig beslutanderätt i stöd- ochförvärvsärenden. Härigenom uppnår man en ökad decentralisering ävbeslutsfattandet, vilket enhgt motionen måste anses som positivt. Utskotteterinrar om att det i de författningar som reglerar lantbruksnämndens prövningav bl. a. jordförvärvs- och stödärenden finns bestämmelser attlantbruksnämndens beslut i vissa fall skall underställas lantbruksstyrelsen förprövning. Sammanfattningsvis kan sägas att underställning är föreskriven dels ivissa typer av ärenden, dels när ärendet avser större belopp, dels i händelseav skiljaktiga meningar inom lantbruksnämnden. Bestämmelserna syftar bl. a.till att främja en enhetlig rättstillämpning och tillförsäkralantbruksstyrelsen ett inflytande i ärenden som gäller fördelning av störreanslagssummor. Enligt7 § jordförvärvsförordningen (1979:231) skall frågor om förvärvs- JoU1985/86:12 tillstånd prövas av lantbruksstyrelsen, om flertalet av dem somdeltar i lantbruksnämndens beslut vill bifalla ansökningen helt eller delvisoch minst två röster avges för en mening som är mindre förmånlig för sökanden. Iärenden om stöd enligt förordningen (1978:250) om statligt stöd tilljordbrukets rationalisering tillämpas liknande bestämmelser om underställningi bl. a. vissa fall av oenighet. Dessa föreskrifter har meddelats avlantbruksstyrelsen med stöd av ett bemyndigande i instruktionen förlantbruksstyrelsen och lantbruksnämnderna. Utskotteterinrar om att hithörande frågor faller inom regeringens och lantbruksstyrelsenskompetensområde. Med hänvisning härtill och till de skäl som enligt det nysssagda ligger till grund för bestämmelserna om underställning av lantbruksnämndsbeslut i vissa fall avstyrker utskottet motion 1984/85:536. Det kan tilläggasatt en översyn av JFL i enlighet med vad utskottet angett i det föregående kanförväntas få betydelse också för mera formella frågor i lagen. 1motion 1984/85:2042 av m.fl. (s) hemställs om en kompletteringav JFL som skulle vidga besvärsrätten i jordförvärvsärenden. 1 praxis ansesingen besvärsrätt föreligga för t. ex. jordbrukare som äger mark i närheten aven jordbruksfastighet som med lantbruksnämndens tillstånd säljs till annanperson. Enligt motionärerna bör de kringboendes intresse av egendomen medföraatt de ges besvärsrätt enligt JFL. Utskottetvill först fästa uppmärksamheten på att det finns vissa regler angåendelantbruksnämndernas markförsäljningsverksamhet som syftar till att geeventuella spekulanter tillfälle att inkomma med intresseanmälan rörande enviss fastighet. Enligt ett regeringsbeslut skall sålundalantbruksnämnden annonsera om förvärv av jordbruksfastigheter förrationaliseringsändamål. Vidare skall nämndens beslut om försäljning avjordbruksfastighet underställas lantbruksstyrelsen, om minst en av ledamöternahar skiljaktig mening. Vadbeträffar besvärsrätten enligt JFL bör erinras om att utskottet tidigarebehandlat motioner med förslag att JFL borde ändras så att besvärsrätt medgesäven för presumtiva köpare som varit föremål för behandling i lantbruksnämndeneller som nämnden varit i kontakt med under ärendets handläggning. Motionernaavslogs med bl. a. den motiveringen att en utvidgning av sakägarkretsen enligtmotionsförslagen skulle innebära att sakägarbegreppet i åsyftade fall kom attomfatta en alltför obestämd personkrets, något som föreföll mindre lämpligtfrån både praktiska och principiella synpunkter. a. skulle den föreslagnaordningen innebära ett klart avsteg från allmänna förvaltningsrättsligaprinciper (JoU 1981/82:29, 1983/84:5). Detbör tilläggas att regeringsrätten meddelat ett beslut sombekräftar att den som redovisat intresse att få förvärva viss egendom inte harrätt att besvära sig över lantbruksnämndens och lantbruksstyrelsens beslut omförsäljning till annan person. Däremotanses numera säljaren av en fastighet ha en självständig besvärsrätt närförvärvstillstånd vägras på grund av för hög köpeskilling (se JoU 1983/84:5). Utskottethar inte funnit anledriing att ändra ståndpunkt i fråga om JoU 1985/86:12besvärsrätten enligt JFL och avstyrker således motion 1984/85:2042. 1. beträffande upphävande av jordförvärvslagen attriksdagen avslår motion 1984/85:1999, 2. beträffande regionalpolitiska prövningsgrunder m.m. att avslårmotionerna 1984/85:534, 1984/85:662, 1984/ 85:758,1984/85:2168 yrkandena 4 och5,1984/85:2304 yrkande 5 samt 1984/85:2772, att avslårmotionerna 1984/85:2168 yrkande 6 och 1984/ 85:2304 yrkande 4, att avslårmotion 1984/85:2168 yrkande 7, att avslårmotion 1984/85:2304 yrkande 3, 6. beträffande juridiska personers förvärv attriksdagen avslår motion 1984/85:2596, 7. beträffande vissa mark- och strukturfrågor att avslårmotionerna 1984/85:1404, 1984/85:1544,. 1984/ 85:2276 och 1984/85:2304 yrkande6, 8. beträffandeunderställning och besvärsrätt att avslårmotionerna 1984/85:536 och 1984/85:2042. den 6december 1985 På jordbruksutskottets vägnar Närvarande:Karl (), (), (), (), (), (), (),(), (), (), LennartBrunander (c), (vpk), (), () ochIngvar (). Regionalpolitiska prövningsgrunder m. m. (mom. 2) LarsErnestam (fp), (), (), ()och () anser att delsden del av utskottets yttrande som på s. 3 börjar "Utskottet erinrar"och på s. 5 slutar "1984/85:2772" bort ha följande lydelse: Som anförs i motion 1984/85:534 har kostnadsutvecklingenoch behovet av JoU 1985/86:12 rationella brukningsmetoder medfört attbrukningsenheterna blivit allt större. 1 många fall har detta varit ennödvändig och t. o. m. önskvärd utveckling. Jordförvärvslagens bestämmelser ochkraven på ekonomisk bärkraft hos företagen har förstärkt dessa tendenser. Dennai och för sig välmotiverade strävan har emellertid lett till att antalet gårdari byarna successivt minskat. brukas på deltid ellerfritid, medan den huvudsakliga inkomsten fås från verksamheter utanför lantbruket.Om jordförvärvslagens regler tillämpas strikt på alla dessa företag riskerar viatt få en utarmning av landsbygden. Givetvis bör det vara tillätet ochmöjligt att bygga upp rationella och bärkraftiga enheter även . Dettabör dock ske genom de enskilda brukarnas initiativ och inte tvingas fram med enstelbent lagstiftning. Det anförda innebär att utskottet delar de synpunktersom framförts i bl. a. motionerna 1984/85:534 och 1984/85:2304 (m).