bet · G901LU9 · 1985-12-31 00:00:00 — om en nordisk företagsform för sjöfartssamverkan Ibetänkandet behandlar utskottet en motion vari tas upp fråga om en nordiskföretagsform för sjöfartssamverkan. En sammanställning av remissvaren finns i bilaga tillbetänkandet. Mot ställningstagandet reserverar sig m-, fp- ochc-ledamöterna. Mofion1984/85:695 av () vari hemställs att begär attregeringen omgående vidtar åtgärder för att i samverkan med nordisklinjesjöfart utveckla ett nordiskt konsorfieföretag. Någrasärskilda regler om internationell samverkan mellan nationella företag finnsinte i de nordiska ländernas lagsfiftning. Företag som vill samverka kan väljaatt för ändamålet inrätta en eller flera särskilda juridiska personer, t, ex.aktiebolag, i enlighet med den nationella lagstiftningen i något av de berördaländerna. Ett annat exempel på institutionaliserad samverkan är när nordiskaredare blir delägare i ett partrederi. I betydande utsträckning förekommer detockså att företag samverkar under mindre institufionalisera-de former pågrundval av ett mellan dem upprättat avtal. Ett exempel på sådana avtal ärkonsortialavtal. Konsortialavtal används i många branscher och för skiftandeändamål. Ett konsorfium kan komma fill för ett visst bestämt projekt, t, ex. enbyggentreprenad, medan i andra fall det kan avse ett mera långsikfigtsamarbete, t, ex, sjöfartspooler. Till den sistnämnda gruppen hör bl. a. SASsom driver verksamheten i enlighet med ett konsortialavtal mellan ett svenskt,danskt och norskt bolag. Det kan filläggas att på sjöfartens område sker ennordisk samverkan även i andra former, t. ex. i form av s. k, linjekonferenser,vilka fillkommit för att samordna godstrafiken inom ett visst trafikområde. Konferensernagrundar sig på avtal mellan transportörerna. Huvudsyftet med verksamheten äratt transportkunderna tillförsäkras en någorlunda regelbundentransportkapacitet för sina behov medan transportörerna tillförsäkrasatt transportkunderna 1Riksdagen 1985/86. verkligenutnyttjar linjekonferensens medlemmar för sina transporter. - LU 1985/86:9 Frågan om gränsdragningen mellan konsortier ochhandelsbolag behandlades av lagutskottet vid införande av lagen (1980:1102) omhandelsbolag och enkla bolag (prop, 1979/80:143, LU 1980/81:4), De uttalandensom utskottet då gjorde innebär att företag kan samverka i konsortieform utanatt reglerna om handelsbolag blir tillämpliga. har både på det nordiska planet och iriksdagen övervägts olika åtgärder som syftar till att öka handel ochindustriellt samarbete mellan de nordiska länderna. I ochNordiska ministerrådets regi har sålunda frågor om valutaregleringen,etableringsrätten, en gemensam nordisk akfiemarknad och en gemensam nordiskaktiebolagsform utretts. I aktualiserades frågorna omvalutaregleringen, aktiemarknaden och aktiebolagsformen motionsvägen . Isitt av godkända betänkande (NU 1983/84:14) framhöll näringsutskottetatt förekomsten av olika problem gör det svårt eller omöjligt att inom ramenför nuvarande nordiska samarbetsformer begränsa eventuellaliberaliseringsåtgärder till de nordiska länderna. Enligt näringsutskottettorde emellertid generella liberaliseringsåtgärder, som ju i princip gynnaralla företag inom OECD-området, komma att få störst betydelse för industrierinom , där det finns nära ekonomiska och kulturella förbindelser.Näringsutskottet noterade att OECD-reglerna inte torde utgöra hinder mot inom ramen för en vidare integrafion i utvecklar institufionellamöjligheter för kapitalöverföringar inom , så som har skett inom ramenför Nordiska investeringsbanken. En strävan borde vara att finna sådanamöjligheter. Vid /84 togs i en motion upp frågan om en nynordisk företagsform. I sitt av godkända betänkande (LU 1984/85:8)anförde lagutskottet att det är angeläget att man på olika sätt försökerunderlätta samverkan mellan nordiska företag och därmed den internordiskahandeln. Utskottet ställde sig därför bakom syftet med motionen. uppfattning måste emellertid införandet av en sådan företagsform somförespråkats av motionären ske i samarbete med andra nordiska länder. Det teddesig i dåvarande läge inte meningsfullt att ensidigt började utredaspörsmålet. Utskottet kunde därför inte tillstyrka bifall fill motionen.Utskottet ville emellerfid understryka vikten av att regeringen inom ramen fördet nordiska samarbetet också i fortsättningen aktivt verkar för en vidgadinternordisk handel. I mofionen framhålls att erfarenheterna från konsorfietSAS är goda. Emellertid innebär enligt motionären konsortieformen storasvårigheter såvitt gäller fast sammanbindning av enheten och såvitt gällermöjligheterna att arrangera överensstämmelse mellan funktionellt och juridisktansvar i företagandet. En förutsättning för framgångsrikt nordiskt samarbete ärockså, anser motionären, att det inom ett nordiskt verkande företag kanetableras samstämmiga arbetsrättsliga regler, skatterättsliga regler ochvalutaregler. Mot den bakgrunden att svensk sjöfart genomgår endjupgående kris är det LU 1985/86:9 enligt motionären av utomordentligbetydelse för framgångsrik utveckling av svensk men även nordisk industri attdet nordiska näringslivet har tillgång till säkra transportvägar. Linjesjöfartär den typ av sjöfart som betjänar industrier med transporter enligt fastaschema och till industriernas marknadsländer, I alla de nordiska ländernafinns fungerande och väl skötta linjerederier. Motionären uppger att det i sjöfartsindustrin förnärvarande utvecklas stora transportsystem som kräver mycket omfattandeinvesteringar. De rederier som inte kan svara upp till den internationellakonkurrensens krav slås obönhörligen ut från marknaden. För att nordisk sjöfartskall kunna möta den internationella konkurrensen och för att nordisk sjöfartskall kunna klara att tillhandahålla för nordiskt näringsliv säkra ocheffektiva transportvägar fordras enligt motionären en nordisk samverkan. Sådan samverkan måste, framhåller mofionären vidare,anordnas i nära kontakt mellan de i samverkan ingående företagen. Ettkonsortium som innehåller stora och små företag och som förenas med lösaavtalsband löper alltid risken av upplösning därigenom att en eller annan partfinner sig illa behandlad. Enbart om den ekonomiska gemenskapen kan föras ändafram till ett gemensamt ansvar för ett gemensamt företag, kan man enligtmotionären räkna med framgång för konsortiebildningar som basen för nordisksamverkan. Motionären påpekar att det inom sjöfartsindustrin finnsett starkt intresse för samverkan om linjesjöfart i nordisk ram. Nordiskainvesteringsbanken är tillkommen särskilt för att stödja och utvecklainvesteringar i nordisk samverkan. Inom ramen för bedrivs enligtmofionären energisk ansträngning att utveckla nordisk samverkan även iinstitutionaliserade former. Dessa ansträngningar har emellertid inte letttill resultat. Den sannolika orsaken härtill är enligt motionären att man, närman sökt finna en företagsform, utgått från rent teoretiska grunder. Mofionären framhåller avslutningsvis att, när nulinjesjöfartens behov så uppenbart erbjuder ett praktiskt exempel på behov aven nordisk företagsform för samverkanskonsortier, det blir en angelägenuppgift för riksdag och regering i , liksom i de andra nordiskaländerna, att utveckla en juridisk person för nordisk samverkan inom industriermen framför allt inom linjesjöfarten. Yttranden över motionen har lämnats av , . anser att ett nordiskt konsortieföretagbyggt på den s.k, SAS-modellen inte i och för sig erfordras för att en närmarenordisk Och internafionell integrering inom linjesjöfarten skall kunna uppnås.Redareföreningen finner emellertid att motionärens förslag är intressant ochtillstyrker att man i lämpliga former analyserar redan existerande nordiska samverkansformermed målsättningen att undersöka om sådan samverkan LU 1985/86:9 kanförstärkas och förenklas genom att man utvecklar en ny samarbetsform av den typmotionären föreslår, är tveksam till enkonsorfieform på det sätt SAS är uppbyggt men anser att en översyn av de reglersom styr arbetsrätten, skatter, valutor och behörigheten att utöva befattning ombordpå fartyg är mycket önskvärd. Enligt Svenska maskinbefälsförbundets mening börallvarligt diskuteras att bilda ett konsortium liknande SAS mellan de störstanordiska linjerederierna. En sådan samverkan är nödvändig för att på siktkunna bevara linjesjöfart under nordisk flagg. Förbundet anser det docktveksamt om det är möjligt och önskvärt att etablera helt samstämmigaarbetsrättsliga regler, skatterättsliga regler och valutaregler. menar att en eventuellkonsortiesamverkan mellan nordiska linjerederier bör ha sitt ursprung i enöverenskommelse mellan rederierna och inte införas genom åtgärder från en av denordiska regeringarna. Om de berörda linjerederierna emellerfid enas om attinleda ett närmare samarbete i konsortieform, bör regeringarna i de nordiskaländerna underlätta rederiernas strävanden genom olika åtgärder. Nordisklinjesjöfart i konsortieform kan enligt förbundet erfordras, om linjesjöfart pånordiska hamnar skall kunna överleva konkurrensen från den trafikjorden runt som ett par stora konsortier bedriver. Det närmare innehållet i remissyttrandena redovisas ibilaga fill betänkandet. I mofionen framhålls att det är nödvändigt med en nordisksamverkan för att nordisk sjöfart skall kunna möta den internafionellakonkurrensen och klara att tillhandahålla säkra och effektiva transportvägar åtdet hordiska näringslivet. Motionären påpekar att det inom sjöfartsnäringenredan finns ett starkt intresse för en nordisk samverkan när det gäller linjesjöfart.För att man skall kunna räkna med framgång för nordiska konsorfiebildningarfordras emellertid att man tillskapar en företagsform i vilken delägarna harett gemensamt ekonomiskt ansvar. Det är därför enligt motionärens uppfattningen angelägen uppgift för riksdag och regering i , liksom i de andranordiska länderna, att utveckla en juridisk person för nordisk samverkanframför allt inom linjesjöfarten. Med stöd av det anförda yrkar motionären attriksdagen begär att regeringen omgående vidtar åtgärder för att i samverkan mednordisk linjesjöfart utveckla ett nordiskt konsortialföretag. Utskottet villtill en början hänvisa till att på det nordiska planet har under senare årövervägts olika åtgärder som syftar till att öka handel och industrielltsamarbete mellan de nordiska länderna, I och regi har sålunda frågor om valutaregleringen,etableringsfriheten, en gemensam nordisk aktiemarknad och en gemensam nordiskaktiebolagsform utretts. väntas få ta ställningtill förslag som rör arbetsrättsliga frågor. är vidare enigt omatt betrakta som en gemensam hemmamarknad för Man är inom rådet också ense om att söka med gemensam- LU1985/86:9 mainsatser främja de nordiska ländernas export. Utskottet vill i detta sammanhangäven hänvisa till att det funnits en strävan att riva handelshinderav olika slag som de nordiska länderna ställer upp, I sådant syfte försför närvarande diskussioner mellan de nordiska handelsministrarna omsamordnade bestämmelser om varuprovning och godkännanden av Utskottet anser för sin del att det är angeläget att detsamarbete som sålunda pågår på det nordiska planet i fråga om handel ochindustri fortsätter och fördjupas. Självfallet spelar härvid en samverkan inomsjöfartsområdet en viktig roll. En sådan samverkan har betydelse inte endastför den internordiska handeln utan också och kanske framför allt förmöjligheterna för nordisk linjesjöfart att möta den allt hårdareinternationella konkurrensen. Utskottet kan således ställa sig bakom syftet medmotionen. Utskottet vill emellertid peka på att avsaknaden av särskilda reglerom nordisk samverkan mellan nationella företag inte utgör hinder för en sådansamverkan. Företag som vill samverka kan sålunda välja att för ändamåletinrätta en eller flera särskilda juridiska personer, t. ex. aktiebolag, ienlighet med den nafionella lagstiftningen i något av de berörda länderna. Enföretagare kan också gå in som delägare i ett partrederi i annat nordiskt land.Redarföreningen nämner som exempel härpå i sitt remissvar att dåvarande RederiAB Transatlantic var delägare med olika andelar i norskflaggade fartygtillhörande Wilhelmsenkoncernen medan Wilhelmsenkoncernen i sin tur ägdeandelar i Transatlanfics linjefartyg under svensk flagg, I betydandeutsträckning förekommer det också att företag samverkar under mindreinstitutionaliserade former på grundval av ett mellan dem upprättat avtal. Ettexempel på sådana avtal är konsortialavtal. Ett konsortium kan bl. a, avse ettmera långsiktigt samarbete, t. ex. den verksamhet som SAS driver. På sjöfartensområde är s. k, sjöfartspooler exempel på konsortieverksamhet som harfortlöpande karaktär. Även i andra former finns en nordisk samverkan på dettaområde, t, ex, de s,k. Unjekonferenserna, vilka tillkommit för att samordnagodstrafiken inom ett visst trafikområde. Av det anförda framgår att det således redan finns godamöjligheter att driva.ett institutionaUserat nordiskt samarbete på sjöfartensområde. Remissvaren ger inte något belägg för att det skulle behövas någon nyföretags-eller samarbetsform för att en ökad nordisk integrering inom sjöfartenskall kunna uppnås. Utskottet vill även hänvisa fill att (LU 1984/85:8) avslog en motion med yrkande om utredning av en ny juridisk formför konsortialföretag. På anfördaskäl avstyrker utskottet bifall till motionen. attriksdagen avslår motion 1984/85:695. Närvarande: Per-OlofStrindberg (m), (), 1985/86:9 (fp), MartinOlsson (c), (), (), (),(), (), (), BeritLöfstedt (s), (), (), () och (). Per-OlofStrindberg (m), (), (), (), BengtHarding (), vall (m) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 5 som börjar med "Utskottetkan" och slutar med "till motionen" bort ha följande lydelse: Utskottetvill peka på att fiera för nordisk linjesjöfart positiva resultat åstadkomsgenom den samverkan i oHka mer eller mindre institufionalisera-de former som nusker mellan nordiska rederier. Utskottet anser emellertid att nuvarandesamverkansformer inte är tillräckliga om man vill åstadkomma ett mera varaktigtoch fördjupat samarbete. Enav anledningarna till att man misslyckats att, inom ramen för detnordiska samarbetet, komma fram till en särskild nordisk transnationellföretagsform torde vara att förda diskussioner utgått enbart frånteoretiska grunder. Eftersom det ligger ett stort samnordiskt intresse i attgemensamt utveckla en linjesjöfart som är en av förutsättningarna för fortsattutveckhng av nordisk industri, och eftersom ett konkret projekt ofta leder framtill hållbara lösningar bör enligt utskottets mening just linjesjöfarten kunnautgöra ett lämpligt område för en konkret satsning på att finna en lösning påde i motionen redovisade problemen. inte lyckats lösa frågan om en ny nordisk företagsform på det nordiskaplanet bör enligt utskottets mening inte hindra att nu tar initiativtill en lösning som i första hand bör avse sjöfartsnäringen. Givetvis måste ettarbete med att utveckla en särskild nordisk företagsform på sjöfartens områdeske i nära samarbete med företagen inom den nordiska linjesjöfarten. Pågrund av det anförda ställer utskottet sig bakom motionärens yrkande attriksdagen uttalar sig för att regeringen vidtar ytterligare åtgärderför att i samverkan med nordisk linjesjöfart utveckla ett nordiskt konsorfieföretag, delsatt utskottet bort hemställa attriksdagen med bifall fill mofion 1984/85:695 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om behovet av åtgärder för att utveckla ett nordisktkonsortieföretag på sjöfartens område. Sammanställningav remissyttranden över motion LU1985/86:9 1984/85:695 b"- kan i allt väsenfiigt ansluta sig till densituafionsbe-skrivning som lämnas i motionen. I fillägg till vad som där anförsvill föreningen dock påpeka att det existerar ett mycket närasamarbete mellan nordiska linjerederier och att avsaknaden av vad som imofionen kallas "ett nordiskt konsorfieföretag" icke i och för sigutgjort hinder för närmare samverkan i former som tett sig strategiskt ochföretagsekonomiskt lämpliga. Som ett exempel på sådant nära samarbete kannämnas det förhållandet att dåvarande Transatlantic varitdelägare med olika andelar i norskflaggade fartyg tillhörigaWilhelmsenkoncernen medan sistnämnda företagsgruppering i sin tur ägt andelar iTransatlantics linjefartyg under svensk flagg. En sådan konstruktion är fulltmöjlig enligt den partrederilagstiftning som finns i och de motsvarandesamverkansformer som erbjuds i genom partrederi resp. kommanditbolag.Nordiska linjerederier har också samverkat både inbördes ochmed företag utanför den nordiska kretsen i konsortier inom linjesjöfarten ochhar på detta sätt kunnat uppnå flera av de fördelar som motionären efterlyser. vill både uttrycka uppskattning över motionärensintresse för den svenska linjesjöfartens framtid och fullt ut ansluta sig tillbehovet av ökad nordisk och internafionell samverkan inom linjesjöfarten är detenligt föreningens uppfattning icke nödvändigtvis så att ett nordisktkonsortieföretag byggt på den s. k. SAS-modellen i och för sig erfordras föratt en närmare nordisk och internationell integrering inom hnjesjöfarten skallkunna uppnås. Mofionärens tanke är emellerfid intressant och föreningen skulledärför för sin del vilja tillstyrka att man i lämpliga former analyserar redanexisterande nordiska samverkansvarianter med målsättningen att undersöka omsådan samverkan kan förstärkas och förenklas genom att man utvecklar en nysamarbetsform av den typ motionären föreslår. Motionärenutgår i sitt resonemang från konsortiet SAS som i vart och ett av de ingåendeländerna består av statligt ägda bolag. De erfarenheter som vunnits av nordiskastatliga bolag som samverkar i ett konsortium torde inte kunna överföras tillprivat företagsamhet utan betydande ändringar. Detexisterar nordisk samverkan inom sjöfarten i form av bl. a.linjekonferenser som till viss del har samma effekt som det motionärenefterlyser. Detförhållandet att jämförelsen med SAS enligt föreningens mening inte är möjligatt göra i vissa avseenden hindrar inte att det kan vara önskvärt att utredavilka åtgärder som kan vidtas för att harmonisera de arbetsrättshga,skatterättsliga och valutarättsliga regler som gäller i de nordiska länderna. detta sammanhang bör ocksåbeaktas att de nationella regler som finns för LU 1985/86:9 behörighetenatt utöva viss befattning ombord inte är desamma i de nordiska Bil. ländernaoch att de inte är reciproka, dvs. även om svenska myndigheter godkänner norskstyrmansbehörighet är det inte alls säkert att norska myndigheter accepterarmotsvarande svenska behörighet. Sammanfattningsviskan sägas att även om föreningen ställer sig tveksam till en konsortieform å laSAS är en översyn av de regler som styr arbetsrätten, skatter, valutor ochbehörigheten att utöva befattning ombord på fartyg mycket önskvärd. Föratt möta den internationella konkurrensen inom linjesjöfarten är det nödvändigtför nordiska rederier att samverka i ökad omfattning. Det bör enligt förbundetsmening även allvarUgt diskuteras att bilda ett konsortium hknande SAS mellan destörsta nordiska linjerederierna. En sådan samverkan är nödvändig för att påsikt kunna bevara linjesjöfart under nordisk flagg, dvs, såväl linjesjöfarttill och från som i crosstrade-trafik. Kanett samgående mellan nordiska linjerederier underlättas genom att tillskapa ennordisk företagsform bör de nordiska länderna pröva möjligheterna attutveckla en sådan konsortiemodell. Förbundet är dock tveksamt tillmöjligheterna och önskvärdheten av att etablera helt samstämmigaarbetsrättsliga regler, skatterättsliga regler och valutaregler. Särskilt dearbetsrättsliga reglerna ser förbundet inget direkt behov av att harmonisera. tillstyrker en ny nordisk konsortiemodell förutsätts attarbetsgivaransvaret kvarligger i det nationella företaget. Förbundetfinner motionärens förslag intj-essant och värt att utveckla närmare.Tillvägagångssättet borde emellertid enligt förbundets uppfattning varamotsatsen till vad motionären föreslår. Enligt förbundets uppfattning bör eneventuell konsortiesamverkan mellan nordiska linjerederier ha sitt ursprung ien överenskommelse rederierna emellan om sådan samverkan och inte införas genomåtgärder från en av de nordiska regeringarna. Omde berörda linjerederierna emellerfid enas om att inleda ett närmare samarbetei konsortieform, bör regeringarna i de nordiska länderna underlättarederiernas strävanden genom olika åtgärder. Vissa sådana åtgärder skulle redannu kunna införas för att uppmuntra bildandet av ett sjöfartskonsortium. Ensådan åtgärd från svenskt håll skulle t. ex. vara att staten underlättar förindustrin att genom medel ur investeringsfonder stärka linjesjöfartenskapitalbas. Nordisklinjesjöfart i konsortieform kan vara den sorts samverkan som erfordras omlinjesjöfart på nordiska hamnar skall kunna överleva konkurrensen medden jordenrunttrafik ett par stora konsortier redan inlett. Men att försökaframkalla en sådan samverkan genom ensidiga åtgärder från svenskt regeringshållkommer endast att utmynna i ekonomiska åtaganden utan garantier för ettförverkligande inom överskådlig fid av ett nordiskt LU 1985/86:9 konsortium. uppslaget mycket intressant och värt att understödjas avregeringen på så sätt att ett förverkligande underlättas genom olika åtgärdermen först sedan linjerederier i de nordiska länderna överenskommit om ettsamgående, t. ex. i konsorfieform.