bet · G901UbU6 · 1985-12-31 00:00:00 — om ny skollag m. m. 1985/86:10) UbU 1985/86:6 Regeringenhar efter föredragning av statsrådet i proposition 1985/86:10 om nyskollag m. m. föreslagit att 1. anta förslaget fill lag omändring i skollagen (1962:319), 2. anta tre av lagrådet granskadelagförslag med vidtagna ändringar, nämligen förslag till dels skollag, dels lagom införande av skollagen, dels lag om ändring i lagen (1985:569) om införandeav lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl., 3. godkänna vad som i propositionenhar förordats om att särskolcheferna inte längre skall ha statligt regleradeanställningar, 4. godkänna vad som ipropositionen har förordats om att statsbidragsgivningen till tjänster försärskolchefer skall upphöra, 5. godkänna vad som i propositionenhar förordats i fråga om sådana ledamöter och suppleanter i länsskolnämnden sominte väljs av landsting eller kommunfullmäktige, 6. godkänna vad som ipropositionen har förordats om upphörande av försöksverksamheten med regionalaplaneringsråd, 7. godkänna vad som ipropositionen har förordats om att möjligheten att avstänga en elev igrundskolan skall tas bort. Dei propositionen framlagda lagförslagen är fogade som bilaga I, bilaga 2, bilaga3 och bilaga 4 till detta betänkande. Ipropositionen föreslås en ny skollag. Den är resultatet av en huvudsakligenförfattningsteknisk och språklig översyn av den nuvarande skollagen (1962:319).Översynen har också omfattat enstaka sakfrågor som har aktuahserats genomutredningsförslag eller på annat sätt. Tillskillnad från den nuvarande skollagen innehåller förslaget till ny skollagbestämmelser om särskolan. Den nya skollagen innebär att skolphk-ten föreleverna i särskolan upphör vid utgången av vårterminen det kalenderår då defyller . De har emellertid alltid rätt att fortsätta i särskolan under defyra närmast följande läsåren. I övrigt föreslås bl. a.följande ändringar genom den nya skollagen. Innanen kommun i sin grundskola tar emot en elev som inte tillhör skolans elevområde,skall kommunen bereda elevens hemkommun tillfälle att yttra sig. Motsvarandeskall gälla för gymnasieskolan, om även hemkommunen anordnar den aktuellastudievägen. Om hemkommunen avstyrker, skall den andra kommunen, om denfortfarande anser att eleven skall tas emot, 1Riksdagen 1985/86.14 saml. Rätten till interkom- UbU1985/86:6 munal ersättning från hemkommunen görs beroende av att den andrakommunen har iakttagit sina nu nämnda skyldigheter. Vissa förenklingar görs i bestämmelserna omundersökningstillfällen m. m. inom skolhälsovården. Elever i gymnasieskolanskall inte längre vara skyldiga att genomgå hälsokontroller. Möjligheten att hämta skolpliktiga barn till skolan medbiträde av polismyndighet avskaffas. Däremot behålls möjligheten lörlänsskolnämnden att vid vite förelägga barnets vårdnadshavare att se till attbarnet fullgör sin skolplikt. Frågan om utdömande av förelagt vite skall ifortsäliningen prövas av länsrätten pä ansökan av länsskolnämnden. Den nya lagen föreslås träda i kraft den I juli 1986.Ikraftiriidande- och övergångsbestämmelser föreslås bli samlade i en särskildpromulgaiions-lag. Propositionen innehåller även vissa förslag i fiågor sominte regleras i den nya skollagen. Ändringar föreslås beträffande länsskolnämndernassammansättning. Liksom nu skall välja fem av ledamöterna ochsuppleanter för dem i länsskolnämnden. Sammansättningen i övrigt regleras intei den nya skollagen. Utöver de ledamöter som väljer skalllänsskolnämnden ha sex ledamöter. Av dessa skall fyra representeraarbetsmarknaden och - liksom suppleanter för dem - utses av regeringen efterförslag trän arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer. Övriga två ledamöteroch suppleanter för dem skall utses av . De förutsätts representeradels utbildningsverksamheten i länet, dels den allmänna samhällsplaneringendär. Ordförande skall alltjämt utses av regeringen bland nämndens ledamöter.Regeringen och skall utse ledamöter och suppleanter enligt denya reglerna för tid fr. o.m. Detta föranleder ändring iden nuvarande skollagen. Den nuvarande försöksverksamheten med s.k. regionalaplaneringsråd föreslås upphöra vid utgången av . Planeringssamverkanmellan skola och arbetsliv utformas i fortsättningen på det sätt somlänsskolnämnden finner lämpligt. 1 linje med riksdagsbeslut om förändringarbeträffande de kommunala skolcheferna föreslås i propositionen att inte hellersärskolcheferna längre skall ha statligt reglerade anställningar och attstatsbidragen till kostnader för särskolchefer skall upphöra. Förändringarnabeträffande särskolchefer föreslås gälla fr. o. m. . 1985/86:52 av MargöIngvardsson (vpk) och (vpk) vari yrkas att beslutaranta följande såsom motionärernas förslag betecknade förslag till lydelse avskollagens 6kap. Eleverna i särskolan skall så långt det är möjligt få en utbildning som motsvarar den som ges i och gymnasieskolan. Utbildningen skall anpassas efter varje elevs förutsättningar. Elevernai särskolan skall så långt det är möjligt få en utbildning som motsvarar densom ges i och gymnasieskolan. Utbildningen skall anpassas eftervarje elevs förutsättningar. Huvudmannenskall sörja för att varje elev, genom särskilt anlitad personal, erhåller denpersonliga omvårdnad, tillsyn och det stöd som erfordras för att möjliggörautbildningen. 1985/86:53 av m.fl. (vpk) vari yrkas att beslutar anta följande såsom motionärernasförslag betecknade förslag till ändring i förhållande till proposition1985/86:10: Utbildningen i skall vara kostnadsfri för eleverna. Dessa skall utan kostnad ha tillgång till. skolmåltider motsvarande minst 1/3 ay dagens näringsbehov, böcker, skrivmateriel, verktyg och andra därmed jämförliga hjälpmedel som behövs för utbildningen. I verksamheten får dock förekomma enstaka inslag som kan föranleda en obetyd-Ug kostnad för eleverna. 4kap 15 § Utbildningen i skall vara kostnadsfri för eleverna. Dessaskall utan kostnad ha tillgång till böcker, skrivmateriel, verktyg och andradärmed jämförliga hjälpmedel som behövs för utbildningen. I verksamheten fårdock förekomma enstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad föreleverna. Avgifter får inte tas ut för ansökan till gymnasieskolan. Utbildningen skall vara kostnadsfri för eleverna. Dessa skall utan kostnad ha tillgång till skolmåltider motsvarande minst 113 av dagens näringsbehov, böcker, skrivmateriel, verktyg och andra därmed jämförliga hjälpmedel som behövs för utbildningen. I verksamheten får dock förekomma enstaka 5kap 14 § Avgifter får inte tas ut för ansökan till gymnasieskolan. Utbildningenskall vara kostnadsfri för eleverna. Dessa skall utan kostnad ha tillgång tillböcker, skrivmateriel, verktyg och andra därmed jämförliga hjälpmedel sombehövs för utbildningen. Huvudmannen får dock besluta att eleverna skall hållasig med vbsa egna sådana hjälpmedel. Regeringensförslag Motionärernas förslag UbU 1985/86:6 heten får också förekomma enstaka inslag som kanföranleda en obetyd-inslag som kan föranleda en obetyd- lig kostnad föreleverna, lig kostnad för eleverna i något annat avseende. 1985/86:54 av m. fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagenantar följande lydelse av 2 kap. 3§ i nya skollagen: "Länsskolnämndenskall bestå av elva ledamöter som väljs av . I väljsledamöterna av kommunfullmäkfige i . I och länväljs fem ledamöter av kommunfullmäktige i och sex ledamöterav . I väljs fem ledamöter avkommunfullmäktige i kommun och sex ledamöter av landsfing.För ledamöterna utses lika många suppleanter. 2. att riksdagenantar följande lydelse av 22 § i gamla skollagen: "skallbestå av elva ledamöter som väljs av . I väljsledamöterna av kommunfullmäktige i . I och länväljs fem ledamöter av kommunfullmäktige i och sex ledamöterav och läns landsfing. I väljs fem ledamöter avkommunfullmäktige i kommun och sex ledamöter av landsting.För ledamöterna utses lika många suppleanter. 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i mofionen omskolstyrelsens roll för ungdomsuppföljningen, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs rörandepermanentning av planeringsråden och SSA-sekreterarna, 5. att riksdagenuttalar vad i motionen anförs rörande betydelse av elevens önskemål i fråga omhögstadieundervisning i grannkommun när denna öppnar möjlighet för tillval somej kan erbjudas i hemkommunen. 1985/86:55 av () och ()vari yrkas att hos regeringen anhåller att den i proposition1985/86:10 föreslagna skollagen får en sådan utformning att skyldigheten förhuvudmännen att anordna skola blir likformigt uttryckt för både grundskola ochsärskola. 1985/86:56 av () och ()vari yrkas att hos regeringen anhåller att den i proposition1985/86:10 föreslagna skollagen får en sådan utformning att omvårdnadsbehovethos eleverna i särskolan fillgodoses. 1985/86:57 av () vari yrkas att medändring av 3 kap. 16 § i regeringens förslag till ny skollag beslutar att detskall vara skolstyrelsen som förelägger vite och länsrätten som utdömer det närskolphktig elev inte fullgör sin skolgång. 1985/86:58 av Per m. fl. (m) vari yrkas 1. att beslutar att i skollagen införa en nyparagraf av följande lydelse: "Undervisningen i det allmänna skolväsendetskall alltid utformas med beaktande av den eleverna tillkommandeinformationsfriheten så att deras rätt att inhämta ochmottaga upplysningar och att i övrigt taga del av UbU 1985/86:6 andrasyttranden icke inskränks utöver vad som i lag angivits med stöd av 2 kap. 13 §regeringsformen", 2. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående rätt att väljaskola inom den allmänna skolans ram, 3. att beslutar att 4kap. 3 § i den nya skollagen skall ha följande lydelse: "skallutveckla varje elevs egenskaper och förutsättningar. Särskilt stöd skall gestill elever som har svårigheter, så att alla elever ges goda grundläggandekunskaper. 4. att avslårregeringens förslag att avskaffa möjligheterna till s. k.vartannatårsintagning, 5. att som sin meningger regeringen till känna vad som i mofionen anförts om länsskolnämndernassammansättning, 1985/86:59av m. fl. (fp) vari yrkas 1. att beslutar attlänsskolnämnderna inte skall innehålla företrädare för arbetslagar- ocharbetsgivarorganisationerna, 2. att beslutar attskolplikten skall inträda höstterminen det kalenderår då barnet fyller , 3. att beslutar att somsin mening ge regeringen fill känna vad som i motionen anförts angående rättenatt välja gymnasieskola, 4. att beslutar attelevs möjlighet att bli befriad från religionsundervisning tas bort. Iskollagen (1962:319) finns bestämmelser om bl. a. skolplikten och de sätt påvilka den kan fullgöras. Skolplikten fullgörs normalt i grimdskolan för vilkenkommunerna är huvudmän. Staten svarar genom specialskolan för undervisningenav barn som på grund av synskada eller dövhet eller hörsel- eller talskada intekan följa undervisningen i . Staten är också huvudman för sameskolansom för samers barn är ett alternativ till . Skolplikten fårfullgöras i en skola med enskild huvudman (fristående skola), om skolan hargodkänts för ändamålet. Det är också möjligt att fullgöra skolplikten utanskolgång, nämligen genom s. k. enskild undervbning. Iskollagen finns även bestämmelser om gymnasieskolan. För denna är kommuner ochlandstingskommuner huvudmän. Ifråga om undervisningen av vissa psykiskt utvecklingsstörda hänvisar skollagentill lagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda(omsorgslag). Där finns bestämmelser om särskolan. Denna skolformanordnas av landsfingskommuner och kommuner som inte ingår i någonlandsfingskommun. Staten svarar genom specialskolan för undervisningen avpsykiskt utvecklingsstörda som på grund av synskada, dövhet eller hörselskadainte kan följa undervisningen i särskolan. Skollagens bestämmelserkompletteras av föreskrifter i bl. ningen(1971:235, omtryckt 1983:721), specialskolförordningen (1965:478, UbU1985/86:6 omtryckt 1983:736), sameskolförordningen (1967:216, omtryckt1980:437), läroplan för (Lgr 80), ()särskilda föreskrifter för anpassning av Lgr 80 fill specialskolan ochsameskolan samt läroplan för gymnasieskolan (Lgy70). Bestämmelserna om undervisning omsorgslagkompletteras av föreskrifter i bl. a. stadgan (1968:146) angående omsorger omvissa psykiskt UtveckUngsstörda (omsorgsstadgan, omtryckt 1978:975) samtläroplaner för särskolan fastställda av SÖ. Skollagen och vissa andra skolförfattningar har längevarit i behov av en teknisk och språklig översyn. tillkalladesdärför en särskild utredning, skolförfattningsutredningen (U 1979:12). I maj1981 avlämnade utredningen delbetänkandet (Ds U 1981:4) Skollagen med förslagtill ny skollag. (S 1977:12) lade fram betänkandet(SOU 1981:26) Omsorger om vissa handikappade. När betänkandet hade remissbehandlatstillkallades en arbetsgrupp för den fortsatta beredningen av betänkandet.Arbetsgruppen kallade sig omsorgsberedningen. Den avlämnade enrapport, som lades till grund för proposition 1984/85:176 med förslag fill lagom särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m. fl.(omsorgspropositionen). har genom beslut antagitlagförslaget i omsorgsprbpositionen med vissa ändringar (SoU 1984/85:27, rskr.1984/85:386). Den nya omsorgslagen, som träder i kraft ,ersätter omsorgslag. Den innehåller inte bestämmelser om utbildningenför psykiskt utvecklingsstörda barn och ungdomar. I omsorgspropositionenförutsattes att sådana bestämmelser skulle ingå i kommande förslag till nyskollag. I nu föreliggande proposition föreslås, medskolförfattningsutredningens betänkande som underlag och i enlighet med vad somaviserades i omsorgs-proposifionen, en ny skollag, som avses ersätta såväl 1962års skollag som bestämmelserna om undervisning omsorgslag. Isammanhanget behandlas också bl. a. vissa i proposifionen redovisade förslagsom har lagts fram av skoladministrativa kommittén (U 1978:17), kommittén (U1979:13) angående skolor med enskild huvudman () och . Med anledning av propositionen har väckts åtta motionermed sammanlagt 19 yrkanden. Utskottet följer vid behandlingen avmotionsyrkandena i huvudsak den disposition som återfinns i förslaget till nyskollag. Grundläggande fri- och rättigheter på skolområdet I motion 1985/86:58 (m) yrkande 1 begärs att elevernasrätt till informationsfrihet skall säkerställas genom att skollagen tillförsen paragraf om informationsfrihet. Den nya paragrafen avses hänvisa tillreglema i regeringsformen (2 kap. 1§). Utskottet erinrar om att regleringen i 2kap. också barn och ungdom (jfrMedborgerliga fri- och rättigheter. Regeringsfor- UbU 1985/86:6 men, SOU1975:75, s. 185). Medhänvisning till att grundlagsskyddad informationsfrihet föreligger påskolområdet föreslår utskottet att motion 1985/86:58 yrkande 1 avslås avriksdagen. Länsskolnämndernas sammansättning m. m. Ipropositionen föreslås att det i skollagen skall föreskrivas att landstingetliksom nu skall välja fem av ledamöterna och suppleanter för dem i länsskolnämnden.För län med kommun som inte hör till någon landstingskommun gäller särskildaregler. Utöver de ledamöter som väljer skall enligt föredragandestatsrådet länsskolnämnden ha sex ledamöter. Av dessa skall fyra representeraarbetsmarknaden och - liksom suppleanter för dem - utses av regeringen efterförslag från arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer. Övriga två ledamöteroch suppleanter för dem skall utses av . De förutsättsrepresentera dels utbildningsverksamheten i länet, dels den allmännasamhällsplaneringen där. Ordförande skall alltjämt utses av regeringen blandnämndens ledamöter. Regeringenoch föreslås utse ledamöter och suppleanter enligt de nyareglerna för tid fr. o. m. . Detta föranleder ändring i dennuvarande skollagen. Dennuvarande försöksverksamheten med s. k. regionala planeringsråd föreslåsupphöra vid utgången av . Planeringssamverkan mellan skola ocharbetsliv får i fortsättningen utformas på det sätt som länsskolnämndernafinner lämpligt. Enligtmotion 1985/86:54 (c) yrkandena 1 och 2 bör länsskolnämnden omfatta elvaledamöter, vilka alla bör väljas av landstingen eller i förekommande fallkommunfullmäktige. Företrädare för arbetstagar- och arbetsgivarorganisationerbör inte ingå i nämnderna. Sistnämnda uppfattning framförs även i motionerna1985/86:58 (m) yrkande 5 och 1985/86:59 (fp) yrkande 1. Det anses enligt motion1985/86:58 olämpligt att nämndemas ledamöter utses på ett sådant sätt att defömtses företräda sina uppdragsgivares intressen i första hand. Enligt bådamotionerna bör nämnderna i övrigt ha den sammansättning som anges ipropositionen. Utskottet vill medanledning av motionsyrkandena anföra följande. Samverkanmellan utbildning och arbetsliv är ett viktigt inslag i planeringen pålänsnivå. Inte minst med hänsyn till de uppgifter som länsskolnämnderna fått ifråga om samråd om utbildningsutbud mellan olika utbildningshuvudmän anserutskottet det naturligt att detta kommer till uttryck i en förstärktrepresentation för arbetsUvet i nämndema. I vad gäller länsskol-nämndemasmyndighetsutövning och uppfattningen i motion 1985/86:58 att det är olämpligtatt nämndernas ledamöter utses på ett sådant sätt att de förutses företrädasina uppdragsgivares intressen i första hand, vill utskottet erinra om dels attmyndighetsutövningen för länsskolnämndernas del minskat, dels att det finnsjävsregler i 4§ förvaltningslagen. Utskottet tillstyrker regeringens förslagbeträffande länsskolnämnderna. Utskottet utgår dock från att kommandeöverväganden om såväl den statliga skoladmi- nistrationens roll som denframtida länsförvaltningen kan ge anledning fill att UbU 1985/86:6 en mera allsidig prövningav frågan om länsskolnämndens sammansättning Dåden nuvarande mandatperioden för ledamöterna och suppleanterna ilänsskolnämnderna upphör med utgången av bör regeringen-ochlänsstyrelsen få utse ledamöter och suppleanter enligt de nya reglerna för denmandatperiod som börjar . Utskottetföreslår att med avslag på motionerna 1985/86:54 yrkandena 1 och2,1985/86:58 yrkande 5 och 1985/86:59 yrkande 1 antar det i propositionenframlagda förslaget till lag om ändring i skollagen (1962:319) och förslagettill skollag såvitt avser 2 kap. 3 § samt godkänner vad föredragande statsrådetförordat i fråga om sådana ledamöter och suppleanter i länsskolnämnden sominte väljs av landsting eller kommunfullmäktige. Imotion 1985/86:54 (c) yrkande 4 föreslås att de nuvarande regionalaplaneringsråden m. m. skall permanentas. Ivad gäller planeringsråd för samverkan mellan skola och arbetsliv villutskottet erinra om att det i varje kommun finns lokala planeringsråd och ivarje län försöksvis regionala planeringsråd. Enligt utskottets mening finnsinte behov av en central reglering av samverkan på dessa nivåer. Varje kommunoch länsskolnämnd bör få utforma sin samverkan med arbetslivet på det sätt somden finner lämpligast. Utskottet utgår från att kommuner och länsskolnämnderäven fortsättningsvis tillser att en bred och allsidig kontakt mellan skola ocharbetsliv upprätthålls. Den nuvarande försöksverksamhe- . ten med regionalaplaneringsråd bör således upphöra med utgången av . Medhänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslår motion1985/86:54 yrkande 4. Enligtmotion 1985/86:59 (fp) yrkande 2 bör skolplikten inträda höstterminen detkalenderår då barnet fyller . Enligt motionärerna bör bestämmelser härominföras i skollagen redan nu med tillämpning fr. o. m. /87. Utskottet vill medanledning av motionsyrkandet anföra följande. lade frafn betänkandet Förskola -skola (SOU1985:22), 1 vilket formerna för arbetet i förskola och skola diskuteras. Äventidpunkten för skolstarten behandlas i betänkandet. Kommittén presenterar trealternativa utvecklingslinjer för barnomsorgen och skolan . Detförsta alternativet innebär att nuvarande skolpliktsålder bibehålls och attverksamheten för förskolebarnen och barnen på lågstadiet samplaneras. Det andrautvecklingsalternativet innebär en sänkning av skolpliktsåldem med . Isin analys utgår kommittén från att sänkt skolpliktsålder fömtsätter tioårigskolgång och att lågstadiet därvid blir fyraårigt. Det tredjeutvecklingsalternativet innebär en successiv skolstart, antingen intagningarvid höst- och vårterminens början eller individuellt under läsåret. Betänkandet Förskola -skola remissbehandlas . den går ut den 15 januari1986. Med hänvisning fill att frågan om fidpunkt för UbU 1985/86:6skolstart kommer att beredas i regeringens kansli föreslårutskottet att avslår motion 1985/86:59 yrkande 2. nuvarande skollagen förutsätts att s. k. vartannatårsintagning skall kunnaförekomma i gmndskolan. Föredragande statsrådet anser (prop. s. 60) att ettsådant intagningssystem är oriktigt från principiell synpunkt, eftersom allabarn bör ha rätt att börja skolan höstterminen det kalenderår då de fyller sjuår. I den nya skollagen bör enligt statsrådets mening därför inte skrivas innågon möjlighet att tillämpa vartannatårsintagning. Imotion 1985/86:58 (m) yrkande 4 föreslås avslag på regeringens förslag attavskaffa möjligheterna till vartannatårsintagning. Om ett system medvartannatårsintagning i särskilda fall kan innebära att annarsnedläggnings-hotade skolor kan bevaras bör sådan intagning kunna förekomma. Utskotteterinrar om att vartannatårsintagning tillkom genom undervisningsplanför rikets folkskolor (SFS 1919:880). Syftet med anordningen var att en läraresom i en glesbygd hade att svara för undervisningen i sex årskurser inte skullefå alltför många årskurser i sin undervisningsgrupp utan skulle fåkoncentrera sig det ena läsåret på årskurserna 1, 3 och 5 och det andra läsåretpå årskurserna 2, 4 och 6. Enligtuppgift från SÖ har vartannatårsintagning inte förekommit iSverige. Med hänvisning till detta förhållande och till vad som anförts ipropositionen om rätten att få börja skolan föreslårutskottet att avslår motion 1985/86:58 yrkande 4. Befrielse från undervisning i religionskunskap Enligt3 kap. 12 § andra stycket i lagförslaget skall befrielse alltid medges frånundervisning i religionskunskap, om eleven tillhör ett trossamfund, som harregeringens tillstånd att i skolans ställe ombesörja sådan undervisning, och elevenvisar att han deltar i denna. Imotion 1985/86:59 (fp) yrkande 4 hävdas att elevs möjlighet till befrielse frånundervisning i religionskunskap bör tas bort ur skollagen. skallreligionsundervisningen vara objekfiv och ge eleverna kunskaper och insikt omalla de stora religionerna. Religionsundervisningen har därmed kommit att bliett led i ansträngningen att genom information om skilda etiska, kulturella ochreligiösa förhållanden öka elevemas förståelse för och tolerans beträffandeföreteelser som kan verka främmande. Utskottet vill medanledning av motionsyrkandet anföra följande. framlades den europeiska konventionen angående skydd för demänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Till denna konventionhar alla medlemsländer anslutit sig. Vidare inrättades deneuropeiska kommissionen för de mänskh-ga rättighetema och - som högre instans -den europeiska domstolen för de mänskliga rättighetema. Till dessa organ kanmedlemsländer och enskilda medborgare under vissa föratsättningar inkomma medklagomål om brott mot konventionen. Deneuropeiska konventionen har sedermera kompletterats med fem tilläggsprotokoll.Det första av dessa, som undertecknades , handlar a. om rätten tillundervisning. I artikel 2 i detta protokoll stadgas att ingen UbU1985/86:6 får förvägras rätten tillundervisning men att staten skall respektera föräldrarnas rätt atttillförsäkra sina barn en uppfostran och undervisning som står iöverensstämmelse med föräldrarnas religiösa och filosofiska Närregeringen den 22 juiii 1953 ratificerade det första tilläggsprotokollet tillden europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna förklarades i enreservation fill artikel 2 bl. a. att befrielse från skyldigheten att delta ide allmänna skolornas kristendomsundervisning endast kan medges för barn medannan trosbekännelse än , för vilka tillfredsställandereligionsundervisning är anordnad.