bet · G901KrU1 · 1985-12-31 00:00:00 — KrU 1985/86:1 Ibetänkandet behandlas tre motioner som främst avser frågor om folkrörelselotteriernasmöjligheter att utvecklas och att hävda sig på marknaden gentemot de stafiigalotterierna. I sammanhanget tas särskilt upp frågor om möjligheterna till enförenkling av myndighetskontrollen kring lotterierna. Rättenatt ordna lotterier med penningvinster är i princip förbehållen staten.Utskottet är inte berett att göra en omprövning i detta hänseende. Utskottetanser att det är motiverat att man i skilda avseenden överväger på vad sättförutsättningarna för folkrörelserna att ordna lotterier kan förbättras. Endiskussion förs härom. Utskottetsmajoritet anser att det ännu är för tidigt att låta göra en allmän översyn avlotterilagstiftningen och framhåller att det ankommer på regeringen attöverväga om det kan vara motiverat med en begränsad översyn av denna. 1en reservation vill företrädarna i utskottet för (m), (fp) och (c) attriksdagen skall begära en översyn av lotterilagen. Imofion 1984/85:1018 av () yrkas att 1. som sin mening ger regeringen fill kännaatt där så är möjligt inom ramen för nuvarande lagstiftning, sådana åtgärderbör vidtas att konkurrenssituationen förändras för anordnare av lotterier, 2. hos regeringen begär att, där så krävsför att uppnå en utjämning av konkurrenssituationen mellan statliga ochfolkrörelselotterier, en översyn av nuvarande lagsfiftning företas, 3. hemställer hos regeringen om en översynav lotterinämndens verksamhet i syfte att åstadkomma en enklare hantering avlotteriärenden. Imotion 1984/85:1804 av () och () yrkasatt bemyndigar regeringen att genomföra de förenklingar i hanteringenav folkrörelsernas lotterier som föreslagits i mofionen. I motion1984/85:2482 av () yrkas att KrU 1985/86:1 1. hosregeringen begär utredning och förslag i syfte att åstadkomma en förbättradkonkurrenssituation för folkrörelselotterier, bl. a. genom att tillåtapenningvinster, enligt vad som anges i motionen, 2. hosregeringen begär förslag om en förenklad lotteriadministration. I alla tre motionerna erinras inledningsvis om att desvenska folkrörelserna av hävd har bedrivit en samhällsnyttig verksamhet där man tagit till vara och utvecklat medborgarnas intresse för ett socialt engagemang till samhällets bästa. Denna synpunkt utvecklas närmare. a. framhålls att det är viktigt att folkrörelserna med alla sina frivilliga ledarkrafter och sitt oegennyttiga arbete finns att tillgå. Motionärerna tar härefter upp frågan om att förbättra förutsättningarna för folkrörelserna att kunna arrangera attrakti va lotterier som är konkurrenskraffiga gentemot de statliga lotterierna. I två, av motionerna erinras om den expansion som skett av dessa lotterier. I motion 1804 framförs en rad konkreta förslag som enligtmotionärernas mening väsentligt skulle underlätta för folkrörelserna att startaoch driva lotterier. Motionärerna föreslår att det årliga ansökningsförfarandetskall avskaffas, att utbetalningsrutinerna i rikslotterierna skall förenklasoch att detaljregleringen vid tillståndsgivningen skall minskas. Av remissyttrande som avgetts av lotterinämnden och somredovisas i det följande framgår i detalj vad motionsförslaget innebär. I motionerna 1018 och 2482 föreslås att folkrörelserna fårstörre inflytande över tillståndsgivningen och möjlighet att starta nya speloch spelformer, att vinstskatten och spelskatterna slopas, att pengar somvinster tillåts till viss del av omslutningen och att myndighetskontrollenkring lotterierna skall avby-råkratiseras. I sistnämnda hänseende framhålls imotion 2482 att av regler och bestämmelser som uppställs avlotterinämnden samt kraftigt ökade kostnader för tillståndsgivningen är storahinder i arbetet för att kunna genomföra ett lotteri. trädde lotterilagen (1982:1011) ikraft. Lagen bygger i väsentliga delar på bestämmelserna i den tidigaregällande lotteriförordningen (1939:207). Sålunda får traditionella lotterier,automatspel, roulettspel och bingospel m. m. i princip anordnas endast eftertillstånd. Huvudregeln är alltjämt att behållningen skall tillfalla ideellaändamål eller gå till det allmänna. I den nya lagen har på olika punkterskrivits in den praxis som har utbildats vid tillståndsgivning enligt defidigare reglerna. För lokala ideella föreningar innebar den nya lagstiftningenvissa förenklingar. har fått en central ställning i fråga omtillståndsgivning enligt lotterilagen. I proposition 1981/82:170 med förslag fill lotterilag,m.m. underströk KrU 1985/86:1 föredragande statsrådet vikten av att regleringenrörande lotterier utformas så att den inte innebär eller kan leda till merlångtgående inskränkningar för lotterianordnarna eller dem som bistår lotterianordnarnaän som verkligen är nödvändiga för att man på ett effektivt sätt skall kunnauppnå syftena med regleringen. Den får inte heller medföra onödigt betungandeeller krångliga rutiner. Således måste eftersträvas regler som förenareffekfivitet med administrativ enkelhet, anförde han. Bestämmelserna i lotterilageri visade sig snart medföraproblem i vissa avseenden. Som en följd härav beslöt efter förslag iproposifion 1983/84:45 om vissa ändringar i lotterilagen, som trädde i kraftden (KrU 1983/84:11, rskr. 1983/84:117, SFS 1983:1083). I en nyparagraf i lotterilagen (17 a §) intogs bestämmelser som gör det möjligt attutan tillstånd anordna s. k. tillståndslotterier med efterhandsdragning. Ilagstiftningsärendet beslöts vidare bl. a. att insatsernas värde i s. k.frisektorlotterier (14 §) skulle få uppgå till högst i stället förhögst . Enligt 4 § lotterilagen får lotteri om pengar ellerpengars värde inom landet inte utan särskilt tillstånd av regeringen anordnasför allmänheten i andra fall eller annan ordning än som anges i lagen. Demöjligheter att ordna lotterier om pengar som lagen medger är starktbegränsade. Penningvinster får således utgå endast i vissa lotterier -roulettspel, kortspel, tärningsspel och automatspel på fartyg i internationelltrafik - och högsta vinstbeloppet på varje vinstmöjlighet i sådana spel är lågautom då det gäller automatspel, där vinsternas storlek inte maximeras i lagen. Regeringen har meddelat tillstånd till vissa lotterier medpenningvinster, nämligen lotterier som ordnas av de statliga bolagen samt totalisatorvadhållningvid hästtävlingar, som ordnas av AB Trav och Galopp (ATG). Här bör anmärkasatt vadhållning i samband med hästtävlingar är att anse som lotteri ilotterilagens mening. I detta sammanhang bör också nämnas attlotterimyndigheten (lotterinämnden) får medge att i s. k. rikslotterier vinsterfår utgöras av värdepapper (se närmare härom nedan). I särskilda avsnitt (s. 7 och 8) lämnas en redovisning förde statliga lotteriernas och ATG:s verksamhet. Traditionella lotterier, bingospel Med traditionella lotterier avses i lotterilagen lotterieri egentlig mening, dvs. sådana lotterier där antalet insatser och vinster samtvärdet av dessa är bestämda i förväg enligt en uppgjord plan. Vinsterna utgörsi allmänhet av varor eller presentkort på varor. 111 § lotterilagen regleras i huvudsak traditionellalotterier och bingospel. KrU 1985/86:1 Lotterierna får ordnas endast avsvenska juridiska personer som är ideella föreningar. Föreningen måste ha tillhuvudsakligt syfte att främja allmännyt-figt ändamål inom landet och i sinverksamhet huvudsakligen tillgodose sådant ändamål. Vissa undantag från deangivna reglerna kan göras. Enligt 12 § lotterilagen får vinsterna inte utgöras avpengar eller värdepapper. Om lotterierna får bedrivas inom flera län får fillståndsmyndigheten- i sådana fall lotterinämnden - dock medge att vinster utgörs av värdepappper.Föredragande departementschefen uttalade i propositionen med förslag tilllotterilag m. m. bl. a. följande. Det bör ankomma på nämnden att från fall till fall prövafrågan i vilken utsträckning värdepapper bör få förekomma som vinster.Utgångspunkten bör dock, liksom f n., vara att vinsterna i dessa lotterier iallt väsentligt inte skall utgöras åv värdepapper. I den mån värdepapper f. n.förekommer i rikslotterier torde värdet av dessa, inklusive vinstskatten, somregel inte överstiga av vinsternas totala värde. Med hänsyn bl. a. tillatt varurabatter inte utgår för vinster som utgörs av värdepapper är intressetfrån lotterianordnarnas sida för vinster av detta slag i viss mån begränsat. Vid tillståndsprövning enligt 11 § skall särskild hänsyntas till vilket behov av lotteriinkomster som sammanslutningen kan anses ha försin verksamhet samt till det utrymme för lotterier som kan antas finnas påmarknaden. Enligt 13 § lotterilagen prövar frågan omtillstånd. Om lotteriet skall bedrivas i flera län är dock lotterinämndentillståndsmyndighet. 114§ lotterilagen regleras s. k. frisektor-lotterier.Syftet med reglerna är att allmänt sett minska administrationen inomlotteriområdet. Frisektor-lotterier ordnas av sådan ideell förening som avsesi 11 § och som är verksam huvudsakligen inom endast en kommun. Värdet av varjeinsats är begränsad fill och högsta vinsten fill . Insatsernafår uppgå till högst . Tillstånd meddelasav polismyndigheten. Tillståndet gäller i regel . Då det gäller bingospel är huvudregeln att bingospel får ordnasendast av ideella föreningar med stöd av 11 §. I viss utsträckning får dockbingospel efter tillstånd av ordnas i samband med offentlignöjestillställning (16§). Tillställningslotterier får ordnas utan tillstånd underförutsättning bl. a. att insatserna och högsta vinsten är begränsade på visstsätt och att vinstdragningen förrättas i förväg (17 §). Med stöd av dessabestämmelser får ordnas a.sedvanliga tombolalotterier samt chokladhjul, lyckohjul, pilkastning KrU1985/86:1 och bollkastning. Lotterier enligt 17 § förutsätter förhandsdragning. Efteren lagändring som trädde i kraft är det, som ovan nämnts,numera möjligt att med stöd av en ny paragraf i lotterilagen, 17 a §, anordnatillställningslotterier med efterhandsdragning. Då det gäller reglerna för bl. a. automatspel,roulettspel, tärningsspel och kortspel hänvisar utskottet i första hand tilllotterilagen och proposition 1981/82:170. , m. m. inrättades lotterinämnden (prop. 1974:51, NU1974:21, rskr. Det uttalades.att inrättandet av nämnden skulle sessom ett provisorium i avvaktan på de lösningar lotteriutredningen kunde kommaatt föreslå. I samband med tillkomsten av lotterilagen permanentadeslotterinämnden (se främst prop. 1981/82:170 s. 100 och 314). Enligtförordningen (1982:1013) med instruktion för lotterinämnden är nämnden centralförvaltningsmyndighet för frågor om tillämpningen av lotterilagen. Det åliggernämnden särskilt (1) att fullgöra de uppgifter som anges i lotterilagen ochlotteriförordningen och i anslutning härtill meddela rekommendationer förtillämpningen av dessa, (2) att verka för en enhetlig tillämpning avlotterilagen och lotteriför- , ordningen samt (3) att i övrigt verka för enändamålsenlig tillsyn och kontroll över efterlevnaden av lotteribestämmelserna,bl. a. genom utbildning av kontrollanter. Enligt lotterilagen utövar lotterinämnden - med undantagbl. a. för AB Trav och Galopps verksamhet - den centrala tillsynen överefterlevnaden av lagen och de föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen.Tillståndsmyndighet utövar den närmare tillsynen över sådana lotterier som fåranordnas efter tillstånd av myndigheten. Länsstyrelse kan biträda lotterinämndenvid tillsynen över bl. a. traditionella lotterier och bingospel inom länet. Av redovisningen för lotterilagstiftningen framgår atttillståndsmyndighet enligt lagen kan vara-förutom regeringen-lotterinämnden,länsstyrelse och polismyndighet. Vissa begänsade föreskrifter för verkställigheten avlotterilagen finns i lotteriförordningen (1982:1012). Ytterligare sådanaföreskrifter får meddelas av lotterinämnden. har utfärdat en radverkställighetsföreskrifter. Vidare har nämnden i egenskap av tillsynsmyndighetutfärdat rekommendationer och anvisningar rörande fillståndsgivningen,fillsynen, kontrollen m. m. Nämnden består av en ordförande, en vice ordförande,nämndens kanslichef och ytterligare två ledamöter. Nämnden är lokaliserad fill . Lagen(1928:376) om skatt på lotterivinster KrU 1985/86:1 Enligt lagen (1928:376) om skatt på lotterivinster utgårskatt på vinster i svenskt lotteri och på vinster vid vinstdragning på här iriket utfärdade premieobligationer. Skattskyldig är den som anordnar lotterietresp. den som utfärdar premieobligationerna. () är beskattningsmyndighet. Skatten utgår på vinst i vara- eller tombolalotteri närvinstens värde överstiger . och på vinst i annat lotteri när vinstensvärde överstiger . Skattesatsen är av vinstens värde, utom i fråga omvinst på premieobligafioner där skatten är . När det gäller varulotterier utgår således skatt endastför vinster med värde överstigande . Antalet lotterier med sådana vinsteruppgår till ca 1 000 . Vinst i form av värdepapper betraktas vid tillämpningen avlagen om skatt på lotterivinster som varuvinst. Den totala vinstskatt som betalas in för vara- ochtombolalotterier kan beräknas till ca 17 milj. kr. Resterande inkomsterav lotterivinstskat-ten, beräknade fill 1 258 milj. kr. för /86,betalas in av AB Tipstjänst, . ABeller av de banker som anordnar vinstsparande. I proposifion 1985/86:46 om lotterivinstskatter, som lagtsfram av regeringen , föreslås att lagen (1928:376) omskatt på lotterivinster ändras dels så att skatten på varulotterier slopas,dels så att gränsen för skattefria penningvinster höjs från 50 till 100 kr.Ändringarna föreslås träda i kraft . Lagen (1984:351) om totalisatorskatt Enligt rubricerade lag tas totalisatorskatt ut med elvaprocent av de sammanlagda insatserna upp till 2 600 milj. kr. , 2 600milj. , 2 750 milj. kr. , 3 050 milj. kr. , 3 150milj. och på överstigande insatser. Totalisatorskattenuppgick till 324,2 milj. kr. Lagen (1972:820) om skatt på spel Enligt rubricerade lag erläggs spelskatt för sådantroulett- eller bingospel som kräver tillstånd enligt lotterilagen. Kortspel ochtärningsspel jämställs med roulettspel. Spelskatt utgår i fråga om (1) roulettspel, för varje kalendermånad dåskattskyldighet föreligger, med . för tillstånd som innebär rätt tillspel minst och med . för tillstånd i annat fall.Om ett tillstånd avser fler ån ett spelbord skall dock nämnda belopp höjas med3 . för varje spelbord utöver ett, (2) bingospel av värdet av erlagda spelinsatseroch entréavgifter eller andra avgifter i den mån avgifterna berättigar tilldeltagande i spelet. Spelskatten uppgick till 97 milj. kr. Avgifterenligt lotteriförordningen (1982:1012) KrU 1985/86:1 Enligtlotteriförordningen utgår avgift för vissa bevis om tillstånd enligt lotterilagen.Avgift utgår med . i följande fall, nämligen om fillståndet meddelas avregeringen, om tillståndet avser automatspel, roulettspel, tärningsspel,kortspel eller på visst sätt begränsat bingospel i samband med offentlignöjestillställning eller om tillståndet avser bingo i andra fall ellertraditionella lotterier (11 § lotteriförordningen) och det sammanlagda värdetav insatserna i lotteriet kan antas överstiga . I andra fall äravgiften . Lotterinämndenhar beträffande avgift som skall tas ut av länsstyrelse och polisstyrelseföreskrivit att om flera föreningar bedriver bingospel eller lotteri i alliansskall varje enskild förening som ingår i alliansen tillställas bevis omtillstånd samt avgift tas ut av var och en. /83, då lotteriförordningen (1939:207) och lotterikungörelsen(1974:222) gällde, var avgiften i samtliga fall . Detav staten helägda bolaget började sin verksamhet år1939. Bolaget har tillstånd att bedriva lotterier med penningvinster. Detnuvarande tillståndet gäller till utgången av . Villkoren för rörelsenär fastställda i regeringens tillståndsbeslut. anordnar bolagettre ohka lotterier, nämligen (/år), Bellmanlotteriet (12ggr/år) samt kulturlotteriet till förmån för konst, teater och andra kulturellaändamål (1 gång/år). Överskottet av de två förstnämnda lotterierna fillfallerstaten. Överskottet av kulturlotteriet fillfaller också staten men fördelasefter ansökan på ohka kulturella ändamål. Eftersärskilt beslut av regeringen anordnade bolaget Fredslotteriet.Behållningen, ca 20 milj. kr., gick oavkortat fill svenskt fredsarbete. Även iår ordnas ett fredslotteri. Underår sålde bolaget lotter för 1 387 milj. kr., varav penninglotter för 786milj. kr., Bellmanlotter för 511 milj. kr., kulturlotter för 34 milj. kr. ochfredslotter för 56 milj. kr. Statentillfördes 456 milj. kr. i vinstmedel och 155 milj. kr. AktiebolagetTipstjänst började sin verksamhet . är bolaget helägt av staten.Bolaget anordnar en rad olika vadhållningar och lotterier. Förutom detklassiska Stryktipset ordnas Måltips, som ersatt poängfipset. Vidareordnas och, efter introdukfion , Joker, sominnebär utlottning på löpnummer som finns tryckta på Tips-och Lottokupongerna.Extrafips i form av stryktips arrangeras jämsides med det ordinarie tipset vissaveckor, vid sex tillfällen. Underår1984 uppgick den totala omsättningen till 3 280 milj. kr.,varav på Stryktips 1058 milj. kr., på Målfips 384milj. kr., på 1 657 milj. kr,, på Joker 166 milj.kr. och på Extratips 15 milj. kr. höjdes KrU 1985/86:1vinnarnas andel från till på Stryktips och Måltips (höjningen skeddeför att öka fotbollstipsets konkurrenskraft gentemot V 65, se prop. 1983/84:180s.22). Totalt erhöll staten en nettovinst från bolaget på 1 045 milj. kr.Vidare inlevererade bolaget 398 milj. kr. Det nuvarandetillståndet för bolaget gäller fill utgången av . AB Trav och Galopp (ATG) Totalisatorverksamhet i samband med trav- ochgalopptävlingar har i förekommit sedan lång fid. har ABTrav och Galopp (ATG) bildat av () ochSvenska () fillstånd att anordna vadhållningi samband med hästtävlingar. I enlighet med vad som redovisats i proposition1983/ 84:180 gäller numera och till utgången av en överenskommelse somträffats efter överläggningar mellan staten på den ena sidan och STC och SGC påden andra om villkoren för trav- och galoppsporten och spelet i anslutningdärtill. Enligt ett regeringsbeslut med stöd av lotterilagen harATG numera tillstånd att anordna vadhållning i samband med hästtävlingar. Ibeslutet anges de närmare villkor som gäller fillståndet, bl. a. omstorleksordningarna av vinnarnas andel (beroende på spelform). Vidsidan av lotteritillståndet för ATG finns förordningen (1984:354) omtotalisatorvadhållning. Av denna framgår att () är tillsynsmyndighet,att RSV utser särskilda kontrollanter och att RSV meddelar närmare föreskrifterför kontrollverksamheten. RSV har utfärdat ett vadhållningsreglemente. ATG anordnar de s. k. rikstotospelen (V 65 och TRIO) medanlokala trav-. och galoppsällskap bedriver banspel. Även de senare spelenbedrivs numera för ATG:s räkning och i bolagets namn. Totalisatoromsättningenuppgick till 3 273,9 milj. kr. Somtidigare angetts utgick totalisatorskatt med 324,2 milj. kr. Vissa uttalanden i lotterilagens förarbeten I proposition 1981/82:170 med förslag till lotterilag, m.m. behandlades bl. a. frågan om relationerna mellan å ena sidan de stafiigalotterierna och totalisatorspelet, å andra sidan de ideella föreningarnaslotterier (s. 76-78). Föredragande statsrådet uttaladeinledningsvis att han, liksom remissinstanserna i allmänhet gjort, anslöt sigtill förslaget av lotteriutredningen att rätten att anordna lotterier medpenningvinster liksom difinfills varit fallet i princip skulle vara förbehållenstaten. Vidare anförde statsrådet följande: Åtskilliga remissinstanser ansluter sig till utredningensuttalande att de statliga lotterierna och totalisatorspelet inte bör tillåtasatt ytterligare breda ut sig på de ideella lotteriernas bekostnad. Fleraremissinstanser anser dock att tillräckliga fakta inte har redovisats till stödför några säkra slutsatser angående konkurrensen mellan olika typer avlotterier. Från flera håll anförs också att något direkt konkurrensförhållandeinte föreligger mellan de statliga och de ideella lotterierna. Ävenjag anser givetvis att de ideella föreningarna bör ges så goda KrU1985/86:1 förutsättningar som möjligt att själva finansiera sin verksamhet. Den reglering som jag förordat i det föregående bygger också på grundtanken attförsöka åstadkomma sådana förutsättningar. 1propositionen togs härefter upp frågan hur de statliga lotterierna ochtotalisatorspelet kunde antas påverka de ideella lotterierna. Sedan föredragandestatsrådet konstaterat att några säkra slutsatser angående konkurrensen ochdess verkningar för olika lotterier inte kunde dras av den stafistik somredovisats , anförde föredragande statsrådet följande: Utredningensställningstagande bygger bl. a. på tesen att det finns en begränsad marknad förlotterier. Som jag tidigare (avsnitt 2.7.2.3) har anfört är också minuppfattning att man bör kunna utgå från att utrymmet för lotterier i vissmening är begränsat. I och för sig bör man därför också kunna utgå från att detråder en viss konkurrens mellan olika lotterier. Enligt min uppfattning kan mandock knappast göra gällande att det finns en gemensam marknad för lotterier somexempelvis skulle innebära att en ökning för ett lotteri måste medföra enmotsvarande minskning för ett annat lotteri. Idet här sammanhanget är det väsentligt att erinra om de skillnader somföreligger mellan olika lotteriformer. Det förefaller sannolikt att olikalotteriformer attraherar olika grupper av deltagare. Totalisatorspelet tordeexempelvis i huvudsak vända sig till en helt annan kundkrets än detraditionella lotterierna. Det finns inte anledning att räkna med att de som besöker trav- och galoppbanor och deltar i totalisatorspel i någon nämnvärdgrad skulle övergå till att delta i traditionella lotterier, omtotalisatorspelet begränsades. Inte heller finns det anledning att räkna medatt de som deltar i traditionella lotterier, som ofta är lokalt förankrade ochbygger på ett personligt engagemang, i någon högre grad skulle övergå tillandra lotteriformer där behållningen inte tillfaller ideella intressen, om detradifionella lotterierna begränsades. Man bör också hålla i åtanke att mångadeltar i ett lotteri huvudsakligen för att på ett enkelt sätt kunna lämna sittbidrag fill en viss typ av verksamhet som man finner skäl att stödja. Bl.a. mot bakgrand av det nu anförda finns det enligt min mening inte fillräckligtunderlag för ett påstående om att de statliga lotterierna och totahsatorspeletskulle ha brett ut sig på de ideella lotteriernas bekostnad.' Jag villemellertid inte bestrida att de statliga lotterierna för många som ärintresserade av lotterier och spel kan utgöra en större attrakfion än deideella lotterierna. Den framtida omfattningen och utformningen av de statligalotterierna och totalisatorspelet bör därför vägas bl. a. mot intresset av attskapa så goda förutsättningar som möjligt för de ideella föreningarna attsjälva finansiera sin verksamhet. Det är emellertid angeläget att deideella föreningarna ges möjlighet att utveckla och förnya sitt produktutbud,exempelvis i fråga om kvaliteten på vinsterna och vinstplanernas uppbyggnad,och därmed på ett bättre sätt kunna hävda sig i konkurrensen med andralotterier. Jag har i det förbigående strävat efter att försöka åstadkommasådana möjligheter för föreningarna. Imofioner, som behandlades i början av /85, framfördes bl. a.kritik mot lotterinämnden av innehåll att lotterinämnden skulle ha blivit ettbyråkrafiskt hinder för folkrörelserna och andra organisationer då det gällerderas lotteriverksamhet. anförde i sitt av godkän- 1*Riksdagenl985/86.13saml.Nrl da betänkande KrU 1984/85:1bl. a. följande: KrU 1985/86:1 Dådet gäller att ta ställning fill frågan om det är påkallat med något riksdagensinitiativ för att få till stånd en allmän översyn av lagstiftningen medutgångspunkt i bl. a. de synpunkter som motionärerna anfört, måste beaktas attlagstiftningen varit i kraft eller mindre än . Dettatalar enligt utskottets mening för att det ännu är för tidigt att göra enallmän översyn av lagstiftningen.