bet · G901UbU37 · 1985-12-31 00:00:00 — Slutligen bör hälften av den nuvarande särskildaåterföringsresursen, som totalt omfattar , fördelas jämntmellan de kommuner som har gymnasieskola med alternativa timplaner som ettsärskilt tillskott till grundresurserna för resp. årskurs av de berördastudievägarna. Utskottet konstaterar att resurstilldelningen enligtförslaget i propositionen har beräknats utifrån det senast kändaresursuttaget. Den föreslagna förändringen är, under i övrigt oförändradeförhållanden, totalt sett kostnadsneutral. Utskottet har vid sina övervägandenfunnit att det för de enskilda kommunerna i huvudsak endast blir fråga ommarginella förändringar. Utskottet återkommer i det följande till frägan om engarantiresurs för de skolhuvudman, för vilka de föreslagna resursmodellernavisar sig leda till en kraftigt minskad statsbidragstäckning. Av propositionen(s. 116) framgår att bland de 184 aktuella kommunerna med gymnasieskola har endast 9 ett resursuttag som eller rher överstiger den mängdresurser de skulle få med det föreslagna systemet. Utskottet delar föredragande statsrådets uppfattning attkommunerna i större utsträckning bör ha möjlighet att styra resurserna tillområden där behoven är störst. Förslaget bygger på förutsättningen attkommunerna med den ökade friheten kommer att tillgodose behoven hos elever medsvårigheter. Utskottet, som i det följande tar upp frågan om en uppföljning avreformen, anser i likhet med föredragande statsrådet att frågan omspecialdestinering av resurser för sådana elever bör tas upp på nytt, omerfarenheterna av den nya ordningen blir negativa. Utskottet har med det anförda inget att erinra möt vad ipropositionen har anförts om en schabloniserad resurstilldelning. börmed hänvisning härtill godkänna att timtilldelningen i gymnasieskolan schabloniserasgenom grundresurser och tilläggsresurser enligt de allmänna principer som harförordats i propositionen. Enligtnuvarande system tilldelas resurser per skolenhet. Endast resursen UbU1985/86:37 för frivillig undervisning beräknas på elevantalet i kommunen.Dessutom disponerar skolstyrelsen de resurser som framräknas inom varjeskolenhet för studietekniska övningar, timmar till förfogande (ttf) samt stöd-och samordnad specialundervisning. Skolstyrelsen förutsätts här göra erforderligaomfördelningar mellan skolenheterna. I propositionen föreslås nu att grund-ochtilläggsresurserna beräknas för hela kommunen och ges som en samlad resurs tillskolhuvudmännen. Utskottet tillstyrker vad i propositionen har förordats omen samlad kommunresurs, som skall fördelas av skolstyrelsen. Utskottet finnerliksom föredragande statsrådet det positivt att skolstyrelsens engagemang förgymnasieskolan och dess resursfrågor genom den nya ordningen bör kunna öka.Som framgår av det föregående har diskussioner inletts mellan SÖ ochföreträdare för skolhuvudmännen om hur information och utbildning om den nyaordningen kan läggas upp. gäller att timplanernas veckotimtal föreleverna i vissa fall skall minskas beroende på elevantalet (jfr förordning1984:41 om timreduktioner i gymnasieskolan i förhållande till elevantal).Föredragande statsrådet föreslår att de nuvarande bestämmelserna skall ersättasav en allmän regel om att de aktuella timtalen i timplanen skall kunnareduceras i viss högsta omfattning. Reduktionsmöjligheterna bör i principmotsvara vad som gäller . Regeringen begär godkännande av vad ipropositionen har förordats om timreduktioner iförhållande tdl timplanernastimtal. Som framgår av det föregående (s. 5) föreslås i motionerna1985/86:449 och 1985/86:451 att det nuvarande systemet med timreduktioner inteskall arbetas in i ett nytt statsbidragssystem. Utskottet vill med anledning av vad.i propositionen ochmotionerna har förordats om det nuvarande systemet med timreduktioner anföraföljande. Utskottet delar uppfattningen som har framförts imotionerna att ett bibehållande av de nuvarande timreduktionerna är ettnegativt inslag i det föreslagna schabloniseringssystemet i bl. a. pedagogiskthänseende. Utskottet konstaterar att det främst drabbar undervisningen iallmänna ämnen och utbildningar som inte är klart yrkesinriktade. De i propositionen beräknade resursschablonerna bygger påde timtal som enligt höstrapporterna för /86 har erhållits sedantimreduktionerna har dragits från de timplanegrundade basresurserna. Härtillhar sedan lagts timmar för delning av klass eller grupp enligt bestämmelser itimplanen. Utskottet föreslår att en resurs motsvarande dennettobesparing som gjordes vid införandet av de nuvarande timreduktionernaskall återföras till gymnasieskolan som det nya systemet förresursberäkning genomförs. Sålunda bör i det nya resurssystemet schablonernagrundas på de för /86 aktuella elevantalen och de för läsåretuttagna timplane-baserade basresurserna jämte tillägg för delning av klasseller grupp. Det bör ankomma på regeringen eller den myndighet som regeringenbestäm- mer atttekniskt genomföra den av utskottet förordade resursåterföringen UbU1985/86:37 på ett för olika kommuner så rättvist sätt som möjligt. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen med anledning av motionerna 1985/86:449 yrkande 2 b och 1985/86:451yrkande 2 a samt med avslag på propositionen i motsvarande del som sin meningger regeringen till känna vad utskottet har anfört om det nuvarande systemetmed timreduktioner i förhållande till timplanernas timtal. Regeringen föreslår att den samlade resurs somskolhuvudmännen får skall täcka både bosändamål (elevernas timmar i ämnenaenligt timplanerna) och förstärkningsändamål (delning av klass,stödundervisning m.m.). Timmarna bör enligt propositionen kunna samordnas inomen och samma schablon för berörd årskurs och/eller studieväg. Vid beslut omanvändning av den samlade resursen skall självfallet undervisning ochverksamhet enligt timplanen först tillgodoses. I princip innebär detta, anförföredragande statsrådet, att timvolymen för förstärkningsändamål bör bestå avde timresurser som återstår, sedan behovet av basresurser enligt gällandetimplaner har tillgodosetts. Utskottet har inget att erinra mot vad i propositionen harförordats om användningen av den samlade resursen. Med den nya ordningen lämnasstörre utrymme än vad nu är fallet att lokalt avgöra hur tillgängliga resurserför delning av klass skall användas med hänsyn till elevantal, ämnets art,undervisningens uppläggning, elevernas behov och förutsättningar samt lokaleroch utrustning. Många detaljregler, som egentligen endast har betydelseför resursberäkningen men visat sig fortfarande styra användningen avresurserna, bör kunna slopas. Utskottet vill emellertid även i detta sammanhangerinra om det förtroende för kommunerna som ligger i regeringens förslag,nämligen att de genom den förordade användningen av den samlade resursen skallfå ökade möjligheter att fördela resurser till hjälp för elever medsvårigheter. I propositionen föreslås att länsskolnämndens medgivandeinte längre skall krävas för att vid behov överskrida högsta elevantal om 30eller 16 för klass eller grupp med två elever resp. en elev. menar att i ett i huvudsak elevantalsrelaterat statsbidragssystemmed avstämningsdag mitt i läsåret måste ett erfarenhetsmässigt normalt bortfallav elever fram till avstämningsdagen kunna accepteras. Mot bakgrund härav anserstatsrådet att en skolhuvudman utan tillstånd från länsskolnämnden vidintagning bör fä överskrida det högsta elevantalet för klass i nämndaomfattning. Enligt utskottets uppfattning bör den nuvarande ordningenmed beslut av länsskolnämnden om överskridande av antalet 30 resp. 16 elever ien klass bestå. Utskottet delar den oro i berört hänseende som har kommit tilluttryck i motionerna 1985/86:449, 1985/86:450 och 1985/86:451 och menar att ettbibehållande av den nu gällande ordningen garanterar en önskvärd, mer generellbedömning av s.k. överintag av elever. Vad utskottet har anfört om högsta antalelever i klass eller grupp bör med bifall till motion 1985/86:451yrkande 2 b, med anledning av motion 1985/86:449 yrkande 2c och med avslag på propositionen i motsvarande del som sin UbU 1985/86:37mening ge regeringen till känna. I det föregående har utskottet behandlat principerna förtilldelningen av resurser i timmar. Timmarna är underlag för statsbidraget. Ipropositionen framläggs även förslag om beräkningen av bidragsbeloppen. I ochmed att det nya systemet bygger direkt på timtilldelning bör för självabidragsberäkningen timbelopp fastställas. Detta bör göras på grundval av dengenomsnittliga lönekostnaden för lärare av olika kategorier. Mot bakgrund avvariationerna i lönehänseende är det enligt föredragande statsrådet nödvändigtatt - liksom fallet är med även för gymnasieskolans del ha ettantal arvodesgrupper för kommuner med olika lärarlö-nenivåer. Utskottet tillstyrker vad i propositionen har förordats omett system med timbelopp och arvodesgrupper. Utskottet har ej heller något atterinra mot att ett förskotts- och slutregleringsförfarande införs i enlighetmed vad föredragande statsrådet har förordat. För hemspråksundervisning och studiehandledning påhemspråk föreslås i propositionen att en särskild timresurs ges enligt ihuvudsak nuvarande regler. För extra undervisning i svenska bör också ges ensärskild timresurs, som tekniskt utformas på samma sätt som hemspråksresursen.Beträffande särskild undervisning (jfr 8 kap. 45 och 46 §§ skolförordningen)bör enligt propositionen de nuvarande reglerna om timresursernas storlek gällai huvudsak oförändrade. När det gäller själva statsbidragsreglerna bör ettvisst veckotimpris fastställas och bidragen utbetalas i efterhand pågrundval av rekvisition frän huvudmannen. Utskottet föreslår att godkänner vad ipropositionen har förordats om särskilda timresurser och bidrag för vissundervisning. bör även bifalla vad i propositionen har förordats omsärskilda lönekostnadsbidrag i fråga om sådana till undervisning hänförligalönekostnader som är bidragsgrirndande men inte täcks av de nya,allmänna reglerna. Utskottet anser i likhet med vad som anförs ipropositionen att ändringarna i Statsbidragssystemet bör genomföras den 1 juli1987. Det bör ankomma på regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer att avgöra vilka övergångsregler som kan behövas. Utskottet behandlar i detta sammanhang den i propositionenföreslagna garantiresursen. Som utskottet redan i det föregående har påpekat avseskostnadsfördelningen mellan stat och kommun förbli i det väsentliga oförändradi det nya systemet. Beträffande det samlade kommunala utfallet redovisas beräkningari propositionen (s. 38, ss. 115 och 116). Härav framgår bl.a. - vilketutskottet redan i det föregående haft anledning att redovisa - att bland de 184aktuella kommunerna med gymnasieskola har endast 9 ett resursuttag sommed eller mer överstiger den resursmängd de skulle få med det föreslagnasystemet. Enligt föredragande statsrådets mening bör under en treårigövergångstid en garantiresurs kunna erbjudas selektivt till så- UbU1985/86:37 dana huvudmän, för vilka de föreslagna resursmodellerna visar sigleda till en kraftigt minskad statsbidragstäckning. Statsrådet ämnar återkommatill regeringen med närmare förslag om garantiresursen års budgetproposition. Utskottet, som erinrar om den osäkerhet beträffandeinnebörden av förslaget om en garantiresurs som kommit till uttryck imotionerna 1985/86:449 (yrkande 2 a) och 1985/86:450, anser aU en bestämdtidsgräns för ifrågavarande resurs inte bör sättas, innan erfarenheter harvunnits av den nya ordningen. Utskottet har inget att erinra mot att regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer beslutar om hur garantiresursenskall fördelas. Emellertid vill utskottet förorda att en särskild resurs skallkunna utgå även efter det tredje året från reformens genomförande somkompensation för kommuner som drabbats av kraftigt minskad statsbidragstäckningtill följd av det ändrade statsbidragssystemet. Detta bör medanledning av propositionen och motion 1985/86:449 yrkande 2 a som sin meningge regeringen till känna. Utskottet vill i sammanhanget ta upp frågan om en uppföljningav den av utskottet nu tillstyrkta reformen. Utskottet utgår frän att regeringen och berördamyndigheter på skilda nivåer uppmärksamt följer utvecklingen i vad avsertillämpningen av det nya statsbidragssystemet. Enligt utskottets uppfattningbör ordningen för den statliga bidragsgivningen inte betraktas isolerat frångymnasieskolans egentliga verksamhet. Utskottet fäster härvid inte minstavseende vid den försöksverksamhet och det utvecklingsarbete som i storomfattning pågår i gymnasieskolan och vill även erinra om dendiskussion som inletts om styrningen av skolväsendet. Mot bakgrund av det nutillstyrkta förslaget kan viss osäkerhet uppstå beträffande kommunernasorganisation av gymnasieskolan och deras strävan därvidlag att i rimligutsträckning tillmötesgå elevernas val av studieväg eller val av ämne på vissstudieväg. Utskottet vill exempelvis peka på att det i remissbehandlingen avden departementspromemoria (Ds U 1985:4), som ligger till grund förpropositionen, har uttryckts vissa farhågor för att resurser skulle komma attstyras mot verksamheter med hög elevfrekvens och att man vid ett delviselevantalsrelaterat bidragssystem skulle komma att vara försiktig medutläggning av undervisningsgrupper i lågfrekventa språk. För att söka hejda ensådan utveckling har särskilda åtgärder föreslagits (jfr s. 9 i detföregående). Med hänvisning till det anförda finner utskottet detangeläget att det vid sidan av myndigheternas reguljära uppföljningsarbete gesutrymme för en särskild uppföljning av reformen. I detta syfte bör regeringenta initiativ till en parlamentariskt sammansatt referensgrupp. Denna bör varaverksam under förslagsvis efter det att det nu aktuellastatsbidragssystemet har införts. Utskottet föreslår att som sinmening ger regeringen detta till känna. Utskottet vill peka på möjligheten förgruppen att t. ex. dra nytta av det utvärderingsarbete avseendegymnasieskolans resursan- vändningsom pågår inom SÖ. Gruppen bör självfallet också UbU1985/86:37 kunna ta initiafiv till kompletterande utvärdering. Föredragande statsrådet tar i proposifionen avslutningsvisupp vissa frågor av teknisk art som avser dels hur de föreslagna ändringarna isystemet för resurser för den reguljära utbildningen i gymnasieskolan påverkarutformningen av föreskrifterna om förhållandet mellan uppdragsutbildningen ianslutning till gymnasieskolan och gymnasieskolans reguljära verksamhet, delsföljdändringar som kan komma i fråga för korrespondensundervisning på gymnasialnivå och för riksinternatskolor och vissa andra fristående skolor. Utskottethar inget att erinra mot vad i dessa hänseenden har förordats i propositionen. Utskottet tar slutligen upp till behandling motionl985/86;Ub225 (c) som har väckts under den allmänna motionstiden och varibegärs en utredning om förutsättningarna för ändrade bestämmelser vad beträffartilldelning av statsbidrag för gymnasiala utbildningar. En förändring av nugällande statsbidragsbestämmelser skulle enligt motionären bl. a. syfta tillatt göra det möjligt för kommuner att om så befinns lämpligt kunna förläggavissa utbildningar utanför de nuvarande gymnasieorterna. Får en enskild kommunsjälv möjlighet att bestämma storleken på en gymnasieklass, skulle sannoliktenligt motionären olika former av exempelvis företagsanpassad utbildning kommatill stånd i större utsträckning än och en större flexibilitet kunnaernås. Utskottet har i det föregående tillstyrkt vad iproposition 1985/86:97 har föreslagits om en schablonisering avtimtilldelningen i gymnasieskolan. Ett genomförande av förslaget innebär störrefrihet för kommunerna att anpassa användningen av resurserna efter lokalabehov. I vad gäller de yrkesinriktade utbildningarna erinrar utskottet om attÖGY har framlagt sina förslag (SOU 1986:2 och 3) och att dessa förnärvarande remissbehandlas. beslutade i frågan om störrespridning av den yrkesinriktade utbildningen i gymnasieskolan och godkändedärvid vad i proposition 1981/82:157 hade förordats om vissa möjligheter attanordna yrkesinriktad utbildning i gymnasieskolan i form av filialutbildning iannan kommun (UbU 1981/82:36, rskr. 1981/82:445). Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionen. Åberopande vad utskottet har anfört i det föregåendehemställer utskottet 1. beträffandeavslag på proposition 1985/86:97 attriksdagen avslår motionerna 1985/86:449 yrkande 1, 1985/ 86:450, 1985/86:451yrkande 1 och 1985/86:452, 2. beträffandeschabloniserad resurstilldelning attriksdagen godkänner att timtilldelningen i gymnasieskolan schab loniseras genom grundresurser och tilläggsresurser enligt de all männa principer som har förordats i proposition 1985/86:97, ., 3. beträffande en samlad kommunresurs UbU 1985/86:37 att med bifall till proposition 1985/86:97 godkänner att grund- ochtilläggsresurserna beräknas för hela kommunen och ges som en samlad resurs tillskolhuvudmännen, 4. beträffande det nuvarande systemet med timreduktioner i förhållande tdl timplanernas timtal attriksdagen med anledning av motionerna 1985/86:449 yrkande 2 b och 1985/86:451yrkande 2 a samt med avslag på proposition 1985/86:97 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört, 5. beträffandeanvändningen av den samlade resursen attriksdagen godkänner vad som har förordats i proposition 1985/86:97, 6. beträffandehögsta antal elever i klass eller grupp attriksdagen med bifall fill motion 1985/86:451 yrkande 2 b, med anledning avmotion 1985/86:449 yrkande 2 c och med avslag på proposition 1985/86:97 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört, 7. beträffandeberäkning av bidragsbelopp attriksdagen godkänner att ett system med timbelopp och arvodesgrupper införs ienlighet med vad som har förordats i proposition 1985/86:97, attriksdagen godkänner att ett förskotts- och slutregleringsförfarande införs ienlighet med vad som har förordats i proposition 1985/86:97, 9. beträffande särskilda timresurser och bidrag för vissundervis ning attriksdagen godkänner vad som har förordats i proposition 1985/86:97, 10. beträffandesärskilda lönekostnadsbidrag attriksdagen godkänner vad som har förordats i proposition 1985/86:97, attriksdagen godkänner vad som har förordats i proposition 1985/86:97, attriksdagen med anledning av proposition 1985/86:97 och motion 1985/86:449yrkande 2 a som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet har anfört, 13. beträffandeuppföljning av reformen attriksdagen som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet har anfört, attriksdagen godkänner vad som har förordats i proposition 1985/86:97, 15. beträffande följdändringar förkorrespondensundervisning på 1985/86:0 gymnasial nivå och för riksinternatskolor och vissa andra fristående att godkänner vad som har förordats i proposition 1985/86:97, 16. beträffande lokalisering av vissa utbildningar,i7i.m. att avslår motion I985/86;Ub225. Närvarande: (). (), LarsGustafsson (s), Per (), (), (), LarsSvensson (s), (), (), (), LarzJohansson (c), (vpk), (), (m)och (). Avslag på proposition 1985/86:97 (mom. 1) (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjar"Utskottet, som" och på s. 7 slutar "och 1985/86:452" bortha följande lydelse: Utskottet ansluter sig fill vad i motionerna 1985/86:449och 1985/86:451 har anförts om att den av regeringen föreslagna ändringen avsystemet för beräkning av statsbidraget till kommunerna för lärarlöner igymnasieskolan inte bör genomföras. Motionärerna redovisar sin positivainställning till en förenkling av statsbidragsgivningen men anser inte att detföreliggande förslaget tillfredsställer detta krav. Man hänvisar också till detreformarbete som pågår i gymnasieskolan och som kan komma att få betydelse förstatsbidragsgivningens utformning. I motionerna hänvisas också till att desamlade ekonomiska konsekvenserna för skolhuvudmännen är oklara. Utskottet anser därför att av regeringen börbegära ett nytt förslag. Detta bör läggas fram, när klarhet nåtts omgymnasieskolans framtida utformning, vilket bl.a. innebär att ställningstagandenbör ha gjorts till ÖGY:s förslag, vilka remissbehandlas. Somriktlinjer för utarbetande av ett nytt förslag bör gälla att ett nyttstatsbidragssystem bör vara enkelt och att del föreligger full kännedom om deekonomiska konsekvenserna för alla kommuner. Vid beredningen av förslaget börde förslag och synpunkter beaktas som kan komma fram ur det plane- radearbetet med översyn av statens förhållande till kommunerna beträf- UbU1985/86:37 fandeskolan ("styrfrågorna"). Vidare bör i enlighet med motionerna det nuvarandesystemet med timreduktioner avvecklas. Möjlighet bör inte ges förkommunerna att besluta att ta in flera än 30 resp. 16 elever i klass eller Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen med bifall till mofionerna 1985/86:449 yrkande 1 och 1985/86:451yrkande 1 samt med anledning av motionerna 1985/86:450 och 1985/86:452 avslårpropositionen. Därjämte bör som sin mening ge regeringen till kännavad utskottet har anfört om ett nytt förslag om statsbidrag till lärarlöner igymnasieskolan. dels att utskottets hemställanunder 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande avslag på proposition1985/86:97 att med bifall till motionerna 1985/86:449 yrkande I och1985/86:451 yrkande 1 och med anledning av motionerna 1985/ 86:450 och1985/86:452 dels avslår regeringens förslag om statsbidrag till lärariöner igymnasieskolan, dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottethar anfört om ett nytt förslag om statsbidrag till lärariöner i gymnasieskolan. Avslag på proposition 1985/86:97 (mom. 1) Per , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjar"Utskottet, som" och på s. 7 slutar "och 1985/86:452" bortha följande lydelse: Utskottet ansluter sig till vad i mofion 1985/86:452 haranförts om skäl för att inte biträda det av regeringen framlagdaförslaget om ändring i systemet för beräkning av statsbidraget till kommunernaför lärarlöner i gymnasieskolan. Utskottet fäster härvid särskilt avseende vidvad motionärerna framhåller beträffande statsbidragsgivningen till kommunernai stort. Skulle överväganden härom leda till att merparten av statens bidragtill kommunerna föreslås bli sammanförda till ett enda bidrag i anslutning tillskatteutjämningssystemet framstår ett schabloniserat bidrag till lärarlönernai gymnasieskolan av det slag som regeringen nu föreslår såsom inaktuellt.Vidare bör statens styrning av utbildningsväsendet - vilken, såsomframhålls i motionen, är traditionellt stark - bli föremål för ytterligareöverväganden före eventuella förändringar i statsbidragssystemet. Även omutskottet ser vissa fördelar i en utveckling av statsbidragsgivningen i denriktning som regeringen eftersträvar, vill utskottet ifrågasätta det lämpligai att nu göra om reglerna för statsbidragen till jirst lärariönerna, medanandra mer speciella statsbidrag till skolan inte behandlas. Utskottet vill äveni likhet med motionärerna peka på de risker för en försvagning av denprofessionella skolpersonalens inflytande som ligger i dentyngdpunktsförskjutning från skolenheten till skolstyrelsen som förslaget ipropositionen innebär. Medhänvisning till det anförda föreslår utskottet att med .., bifall till motionerna1985/86:451 yrkande 1 och 1985/86:452 samt med UbU 1985/86:37 anledning av motionerna1985/86:449 yrkande 1 och 1985/86:450 avslår dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse: 1. beträffande avslag på proposition 1985/86:97 att riksdagenmed bifall till motionerna 1985/86:451 yrkande 1 och 1985/86:452 samt medanledning av motionerna 1985/86:449 yrkande I och 1985/86:450 avslär förslagetom statsbidrag till lärarlöner i gymnasieskolan. PerUnckel, och (alla m) anför: Moderatasamlingspartiet har med den motivering som framgår av reservafion 2 yrkatavslag pä proposition 1985/86:97. Då det vid utskottsbehandlingen framkommitatt majoritet för detta yrkande inte stått att vinna i utskottet, har vi intemedverkat i de övriga moment som betänkandet omfattar.