bet · G901UbU6 · 1985-12-31 00:00:00 — Somskäl för att inte förorda ett oreserverat antagande av artikel 2 ifilläggsprotokollet anförde departementschefen i proposition 1953:32 (s. 10)att "de svenska statsmakterna ha vid sitt ställningstagande fill dennafråga i samband med den senaste skolreformen utgått ifrån att kristendomsundervisningeni våra allmänna skolor icke är avsedd att påtvinga eleverna en viss troslärautan att under objektiva former bibringa dem kunskap om de rehgiösa och etiskavärderingar som varit bestämmande vid uppbyggandet av det svenska samhälletliksom för den västerländska kulturatveckhngen över huvud taget. "Regeringen ansåg att trossamfund som i sin åskådning väsentligt avviker frångranderna för skolans kristendomsundervisning skall äga möjlighet att medregeringens tillstånd själva ombesörja religionsundervisning i skolans ställe(jfr 27 § nuvarande skollag). Förnärvarande innehas sådant tillstånd bl. a. av de mosaiska församhngarna iStockholm, och , katolska kyrkan i , Evangelisk-Lutherskakyrkan i , muslimska församlingen i och Lutherska bekännelsekyrkani . Sverigehar senare anslutit sig till överenskommelser med innebörd som , svarar motnyssnämnda europeiska konvention, nämligen UNESCO-kon-ventionen motdiskriminering inom undervisningen och FN-konven-tioneraa av omekonomiska, sociala och kulturella rättigheter resp. medborgerliga ochpolitiska rättigheter. När regeringen föreslog ratifikafion av dessabåda konvenfioner (prop. 1967:36 och 1971:125) skedde det med hänvisning tillatt religionsundervisningen i skolorna skall vara objektiv och att möjlighettill befrielse finns. I fråga om UNESCO-konventionén fanns därtill ej möjlighetatt anmäla förbehåll mot någon artikel. Iproposifion 1978/79:180 om läroplan för grandskolan anförde föredragandestatsrådet att krav på att vissa elever skall befrias från skolansreUgionsundervisning även i fortsättningen bör tillgodoses. hadeingen erinran häremot (UbU 1978/79:45, rskr. 1978/79:422). Iläroplanen för grandskolan (Lgr 80) upptas inom de samhällsorienteran de ämnena ämnet religionskunskap under en särskild rubrik. Vidare anges följande: "När en elev enligt skollagen 27 § befriats från undervisningeni religionskunskap skall i samråd mellan hemmet och skolan överenskommas hur detta prakfiskt skall ordnas. Med hänsyn fill de speciella motiv som i varje enskilt fall föreligger och undervisningens uppläggning i ifrågavarande klass får från fall till fall avgöras vilka lektioner och avsnitt som elevenskall 10 vara befriad från." Enligtuppgift i proposition 1978/79:180 om läroplan för grandskolan UbU 1985/86:6 m. m. (s. 77) befriades sammanlagt 180 elever i hela landet från skolans religionsundervisning. Antalet befriade elever är, enligt vad utskot tet erfarit, ungefär detsamma . . , Medanledning av de speciella förhållanden som föreligger anser utskottet att ingenändring bör ske av nuvarande befrielsemöjlighet i vad gäller undervisningen ireligionskunskap i grandskolan. Motion 1985/86:59 yrkande 4 bör avslås och deti propositionen framlagda lagförslagets 3 kap. 12 § antas. Föreläggande och utdömande av vite Ilagförslaget bibehålls skolstyrelsens och vårdnadshavarnas nuvarande ansvar föratt barnet fullgör sin skolplikt. Möjligheten att hämta skolpliktiga barn tillskolan med biträde av polismyndighet avskaffas. Däremot behålls möjligheten förlänsskolnämnd att förelägga sådana vårdnadshavare vite, som inte har gjort vadpå dem ankommer för att barnet skall fullgöra sin skolgång. Det skall enligtföredragande statsrådet även i fortsättningen ankomma på länsskolnämnd attförelägga vite. Enligt lagen (1985:206) om viten skall, om inte annat följer avvad som är särskilt föreskrivet, fråga om utdömande av vite prövas av länsrättpå ansökan av den myndighet som har utfärdat föreläggandet. I propositionenföreslås inga särbestämmelser. Det innebär att frågan om utdömande av vite somavses i 3 kap. 16 § förslaget till skollag skall prövas av länsrätt på ansökanav länsskolnämnd. Enligtmotion 1985/86:57 (m) bör frågan om utdömande av vite prövas av länsrätt påansökan av skolstyrelsen. Skolstyrelsen bör kunna förelägga vitet. Det ärskolstyrelsen som, ofta i samråd med socialnämnden, har att svara för denutredning som måste föreligga om fråga uppkommer om vitesföreläggande. Enligtmotionen bör skolstyrelsen i detta fall kunna få samma ställning sombyggnadsnämnden och miljö- och hälsoskyddsnämnden, vilka också handläggerpartsärenden. Yrkandet överensstämmer med vad skolförfattningsutredningen harföreslagit. Skolförfattningsutredningensförslag om att skolstyrelsen - såvitt gäller elever i gmndskolan - skall övertauppgiften att förelägga vite har väckt viss kritik under remissbehandlingen.Åtskilliga länsskolnämnder ansåg att skolstyrelsen inte framstår som en neutralinstans i ärenden av detta slag. Föredragande statsrådet har tagit fasta pådetta. Utskottet ansluter sig till regeringens ståndpunkt och föreslår attriksdagen avslår motion 1985/86:57. Iförhållande till nuvarande lagbestämmelser om att kommunema skall bedrivauppföljande studie- och yrkesorientering och vidta andra åtgärder till stöd förimgdomarna görs i lagförslaget vissa preciseringar av uppföljningsin-satsema.Det skall även i fortsättningen ankomma på skolstyrelsen att hålla sigunderrättad om ungdomamas situation. Enligtmotion 1985/86:54 (c) yrkande 3 är det naturligt att skolstyrelsen har det fulla ansvaret för ungdomsuppföljningens genomförande. anser det angeläget attregeringen på lämpligt sätt framhåller för kommuner- UbU 1985/86:6 na attuppföljningsansvaret normalt bör handhas av skolstyrelserna. Utskottetkonstaterar att det i lagen slås fast att hemkommunen genom skolstyrelsen skallhålla sig underrättad om hur ungdomarna är sysselsatta. Har de intestadigvarande sysselsättning genom studier i gymnasieskolan eller fastanställning eller på annat sätt, skall hemkommunen enhgt lagen vara skyldig attsjälv eller genom andra erbjuda dem personlig studie- och yrkesvägledning samtkurser, praktik eller annan liknande verksamhet. Ilikhet med regeringen anser utskottet att kommunerna själva bör få avgöra,vilka uppgifter därvidlag som skall läggas på skolstyrelserna. Medhänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslår mofion1985/86:54 yrkande 3. Enligtlagförslaget skall eleverna i grandskolan ha en i huvudsak gemensam studiegång,om inte annat följer av föreskrifter som meddelas av regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer. Imotion 1985/86:58 (m) yrkande 3 anses att lagförslaget i denna del innebär enförändring i riktning mot en mera likriktad skola. Enligt motionärernasmotsvarande förslag till lag skall utveckla varje elevs egenskaperoch förutsättningar. Utskottet vill medanledning av motionsyrkandet anföra följande. Tillskillnad från gymnasieskolan bygger på principen att eleverna skallha en i huvudsak gemensam studiegång i enlighet med ett antal riksdagsbeslut,som resulterat i bestämmelser i bl. a. skolförordning och läroplan förgrundskolan. Såsom framgår av skolförordningen och läroplanen finns, utöverden för alla gemensamma utbildningen, valmöjlighet inom ramen för temastudieroch fria aktiviteter samt högstadiets tillvalskurser. Det finns ocksåbestämmelser om s. k. anpassad studiegång för vissa elever. Härtill kommerbestämmelser som syftar fill att tillgodose särskilda utbildningsbehov, såsomföreskrifterna om förberedande dansundervisning. Det finns också förmusikintresserade elever s.k. musikklasser i vissa kommuners grundskolor enligtsärskilda föreskrifter. Ivad slutligen gäller motionäremas krav att skolan skall utveckla varje elevsegenskaper och föratsättningar kan utskottet inte finna annat än att detta ärtillgodosett genom det i läroplanen för grandskolan bestämt uttalade kravet påen individualiserad undervisning. I läroplanen (s. 49-50) anförs bl.a.:"Individualisering måste så långt det är prakfiskt möjligt få präglaarbetet. Den innebär en anpassning av stoffet fill oHka elever, enintressein-dividuahsering. Den innebär också att olika elever får olika långtid för att lära sig något. Ett och samma arbetssätt passar inte alla elever.Också arbetssättet måste individualiseras inom de ramar som kravet på enallsidig träning ger. Det finns inget studiesätt, som är det bästa för allaelever." Medhänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslår motion1985/86:58 yrkande 3. Elevsönskemål i fråga om högstadieundervisning i UbU1985/86:6 Av propositionen framgår att de nuvarande principerna förelevområden m. m. för kommunernas skolor skall behållas i huvudsak oförändrade.Det innebär att varje barn skall gå i sin hemkommuns grundskola, om det intefinns särskilda skäl för något annat. I detta sammanhang ställs i motion 1985/86:54 (c) yrkande5 frågan om det inte skulle kunna räcka med enbart önskemål om visstillvalskurs på högstadium för att elev skall få rätt att erhållahögstadieundervisning i grannkommun om denna men inte hemkommunen anordnar kursen.Sådana elevönskemål bör, hävdar motionärerna, tillgodoses, om det inte finnsvägande skäl emot. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandet anföra följande. Skolstyrelsen i kommunen beslutar om fillvalskurser.Treårig kurs i tyska eller franska skall alltid erbjudas, om antalet elever somväljer språket är lägst fem. För övriga tillvalskurser finns ingen lägstagräns. Skolstyrelsen har alltså stor frihet att fillgodose individuellaönskemål. En kommun skall i sin grundskola ta emot även barn som intehör till skolans elevområde, om barnet med hänsyn till sina personligaförhållanden har särskilda skäl att få gå i den kommunens grundskola (jfr 4kap. 11 § lagförslaget). Normalt har en fillvalskurs i inte sådanbetydelse för en elev som t. ex. en studieväg i gymnasieskolan. Det skulle föraför långt att låta elever få tillträde till grannkommunens grundskola enbartmed hänvisning fill ett önskemål om att få en viss tillvalskurs. Det bör finnasalldeles speciella skäl att få en högstadieundervisning som inrymmer en kurssom inte kan tillhandahållas i hemkommunens grundskola men väl igrannkommunens. Om t. ex. en elev kan påvisa speciella omständigheter såsom attkursen behandlar ett ämne som han skulle ha särskild nytta av, bör han kunna fågå i grannkommunens skola med stöd av bestämmelserna om särskilda skäl förskolgång i annan skola än i det egna elevområdets (4 kap. 11 §). Med hänvisning fill det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1985/86:54 yrkande 5. Skolhuvudmans kostnadsansvar i förhållande till eleverna igrundskolan och gymnasieskolan Skolhuvudmannens kostnadsansvar hänger samman med bl. a.omfattningen av den verksamhet i skolan som huvudmannen har att svara förgentemot eleverna. har i detta sammanhang funnitatt begreppet undervisning lätt leder tankarna till den lärarleddalekfionsundervisningen. Den konstaterar att det emellerfid finns andraverksamhetsformer i skolan som t. ex. fria aktiviteter och praktiskarbetslivsorientering och anser därför att begreppet utbildning är lämpligareän undervisning som samlingsbeteckning för olika verksamhetsformer i dagensskola. Föredragande statsrådet delar utredningens uppfattning att begreppetundervisning kan vara missvi- sande i detta sammanhangoch att i stället begreppet utbildning bör UbU 1985/86:6 användas. tidigare redovisat kompletteras skollagen av de olika skolformernasläroplaner. Av exempelvis Lgr 80 - särskilt avsnitten Arbetsformer ocharbetssätt samt Planering och utvärdering - framgår att skolarbetet kanbedrivas i form av enkäter, gruppdiskussioner, temaarbeten,teaterföreställningar, konserter, friluftsverksamhet och lägerskolverksamheterm. Utskottet finner i likhet med skolförfattningsutredningen ochföredragande statsrådet att verksamhetsformer av nu nämnt slag inte särskiltväl låter sig inordnas under den hävdvunna betydelsen av begreppet undervisningutan att begreppet utbildning är en mer adekvat benämning på skolans skildaverksamhetsformer. De nuvarandekostnadsansvarsreglerna - med huvudregeln om en för eleverna kostnadsfriutbildning - skall enligt propositionen stå fast. I motion 1985/86:53 (vpk) tasolika kostnadsfrågor upp. Motionärerna vänder sig eiriotskolförfattningsutredningens konstaterande att skolmåltider till sin art intekan betraktas som utbildning. Regeringen har delat utredningens uppfattning. Imotionen förslås att det skrivs in i skollagen att skolmåltiderna skall varakostnadsfria. Motionärerna begär vidare att ur lagförslaget skall tabort bestämmelsen om att skolhuvudman får besluta att eleverna i gymnasieskolanskall hålla sig med vissa egna hjälpmedel. Såvitt gäller grundskolanbör huvudmännen enligt utskottets uppfattning liksom vara skyldiga attkostnadsfritt för eleverna tillhandahålla böcker, skrivmateriel och andrahjälpmedel som används i utbildningen. När det däremot gäller gymnasieskolanbör, med hänsyn till hittillsvarande praxis, inte så långtgående krav ställaspå huvudmännen. Dessa bör därför kunna besluta att elevema skall hålla sig medvissa hjälpmedel för eget bruk. Någon lagstadgad skyldighet att låta elevema fåkostnadsfria skolmåltider föreligger inte . Utskottet är i likhet medföredragande statsrådet inte berett att föreslå någon ändring härvidlag.Riksdagen bör avslå motion 1985/86:53. för vissa frågor om mottagande igymnasieskola Frågaom en sökande skall tas emot i en kommuns gymnasieskola trots att han intetillhör elevområdet för studievägen vid skolan skall enligt 5 kap. 8 § tredjestycket förslaget till ny skollag prövas av styrelsen för skolan, om inte annatföljer av 9 § i samma kapitel. I 9 § finns föreskrifter om att länsskolnämndenoch i vissa fall skall besluta. Det är då fråga om fall därhemkommunen har samma studieväg i sin gymnasieskola och anser att det intefinns särskilda skäl för sökanden att gå i den andra kommunens gymnasieskola. Bestämmelseni 5 kap. 8 § tredje stycket om att det är styrelsen för skolan som skall besluta passar inte i fall där elevområde för en studieväg har fastställts gemensamt för flera kommuners gymnasieskolor (). När ställning skall tas till frågan huravida en sökande som 14 inte tillhör detgemensamma elevområdet har särskilda skäl är det nämligen UbU 1985/86:6inte klart vilken av kommunerna som skulle bli den mottagande kommunen. Medanledning härav föreslår utskottet att det i 5 kap. 9 § förs in ett tredjestycke av följande lydelse: Om elevområde för en studieväg har fastställtsgemensamt för flera kommuners eller landstingskommuners gymnasieskolor skallfråga om en sökande skall tas emot trots att han inte tillhör det gemensammaelevområdet prövas av länsskolnämnden eller enligtföreskrifter som meddelas av regeringen. Riksdagenbör anta 5 kap. 9 § skollagen med den ändringen att paragrafen erhåller ibilaga 5 som Utskottets förslag betecknade lydelse. Skollagens utformning i vad gäller huvudmans skyldighetatt anordna särskola Imotion 1985/86:55 (s) begärs att "skollagen får en sådan utformning attskyldigheten för huvudmännen att anordna skola blir Hkformigt uttryckt för bådegrundskola och särskola". Utskottet vill medanledning av motionsyrkandet anföra följande. Ettbarns rätt att få utbildning i , särskolan eller annan skolform inomdet offentliga skolväsendet regleras genom lagförslagets 3 kap., som harrubriken och rätt till utbildning (jfr 3 kap. 1 § andra stycket och19 §). Kapitlenom (4 kap.) och om särskolan (6 kap.) skall läsas mot bakgrund avvad som föreskrivs i 3 kap. om skolplikt och rätt till utbildning. och 6 kap. har ohka uppbyggnad, blir uttryckssätten i kapitlen ohka. Medhänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslår motion1985/86:55. Tillgodoseende av omvårdnadsbehovet hos eleverna isärskolan Imotionerna 1985/86:52 (vpk) och 1985/86:56 (s) föreslås att skollagen får ensådan utformning att omvårdnadsbehovet hos eleverna i särskolan fillgodoses. förstnämnda motionen lämnas även förslag till en kompletterande lagtext. Utskottet vill med anledningav motionerna anföra följande. Iskolhuvudmans skyldighet att anordna särskola för barn och ungdom som inte kangå i grandskolan och gymnasieskolan därför att de är psykiskt utvecklingsstördaligger också en skyldighet att ge den omvårdnad som behövs för att elevernaskall kunna tillgodogöra sig utbildningen. Utskottet erinrar om att skollagensbestämmelser om utbildningen kompletteras av bestämmelserna i lagen (1985:568)om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m. fl. Medhänvisning till det anförda bör avslå motionerna 1985/86:52 och1985/86:56. Tillgodoseendeav enskilda önskemål vid val av skolenhet UbU1985/86:6 Ipropositionen anförs att grander för elevemas fördelning på skolenheter inom enhuvudmans grundskola eller gymnasieskola inte heller i fortsättningen skallbestämmas genom lag men däremot kunna regleras i andra statliga föreskrifter. Rättenför den enskilde att välja mellan skolor i det allmänna skolväsendet tas upp itvå motioner. I motion 1985/86:58 (m) yrkande 2 tas fasta på 1985 årsregeringsförklaring, enligt vilken möjligheterna att inom den offentligasektorn välja t. ex. daghem, skola och läkare bör ökas. På skolans område bör,menar motionärema, endast starka skoladministrativa skäl tillåtas väga överelevens personliga önskemål. I motion 1985/86:59 (fp) yrkande 3 föreslås attelev fritt skall kunna välja gymnasieskola i riket. SÖ bör enligt motionärernages i uppdrag att presentera närmare förslag och kostnadsberäkningar. Utskottetvill först erinra om vad föredragande statsrådet anför i propositionen omelevernas fördelning på skolenheter: Medhänsyn till statens ansvar för skolväsendet och till de statliga bidragenfinner jag det naturligt att allmänna grunder för elevernas fördelning påskolenheter skall kunna fastställas genom stafiiga föreskrifter. Självfalletmåste sådana faktorer som kommunikationer och behovet av att effektivt utnyttjalokaler och andra utbildningsresurser spela en viktig roll när elevernafördelas på skolenheter. Det är emellertid enligt min menig angeläget att ocksåföräldrarnas och elevernas egna önskemål kan vägas in. En skolenhet kan ha enviss inriktning, t. ex. på idrott, och det är då rimligt att beaktaidrottsintresserades önskan att få gå vid just den skolenheten. Enligt minmening bör de enskildas önskemål nämnas som en självständig faktor iföreskrifterna om elevernas fördelning på skolenheter. Jag ämnar återkomma tilldetta i samband med förslag till regeringen om ändringar i skolförordningen medanledning av den nya skollagen. Ivad gäller motion 1985/86:59 vill utskottet tillägga följande. I5 kap. 3 § lagförslaget föreskrivs att varje del av landet i fråga om varjestudieväg skall ingå i elevområdet för någon kommuns eller landstingskommunsgymnasieskola. Av5 kap. 8 § lagförslaget framgår vidare följande: Av behöriga sökande till enstudieväg i en kommuns eller landstingskommuns gymnasieskola skall i förstahand tas emot de som tillhör elevområdet för studievägen vid skolan. Med dessaskall likställas de som med hänsyn till sina personliga förhållanden harsärskilda skäl att få gå i den kommunens eller landstingskommunensgymnasieskola. I andra hand skall tas emot andra behöriga sökande, om de intekan beredas plats på studievägen vid den skola vars elevområde de tillhör.Fråga om en sökande skall tas emot trots att han inte tillhör elevområdet förstudievägen vid skolan prövas enligt huvudregeln av styrelsen för skolan. Intagningsbestämmelsernaavser att styra elevströmmarna på ett sådant sätt att de motsvarar vad skolorna genom sin organisation kan ta emot. Skolornas organisation är baserad på elevantalet inom elevområdet för resp. utbildning. En styrning är nödvändig inte minst av driftsekonomiska skäl och för att åstadkomma ett rationellt utnyttjande av dels lärare och övrig 16 personal, dels deinvesteringar som gjorts i lokaler, läromedel och annan UbU1985/866utrustning. Utskottetföreslår att , med hänvisning till vad utskottet anfört, avslårmotionerna 1985/86:58 yrkande 2 och 1985/86:59 yrkande 3. Utskottetföreslår att i övrigt antar det i propositionen framlagda förslagettill skollag i den mån det inte omfattas av vad utskottet anfört i detföregående. Vidareföreslår utskottet att godkänner vad som i propositionen harförordats om deb att särskolcheferna inte längre skall ha statligt regleradeanställningar, dels att statsbidragsgivningen till tjänster för särskolcheferskall upphöra, deb att möjligheten att avstänga en elev i grandskolan skall tasbort. Slutligenföreslår utskottet att antar de i propositionen framlagda förslagentill dels lag om införande av skollagen, dels lag om ändring i lagen (1985:569)om införande av lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykisktutvecklingsstörda m. fl. Åberopandedet anförda hemställer utskottet 1. beträffandeinförande av bestämmebe om informationsfrihet i skollagen att med avslagpå motion 1985/86:58 yrkande 1 antar det i proposition 1985/86:10 framlagdaförslaget till skollag såvitt avser 1 kap. 1 §, 2. beträffandelänsskolnämndernas sammansättning att med avslagpå motionerna 1985/86:54 yrkandena 1 och 2, 1985/86:58 yrkande 5 och 1985/86:59yrkande 1 antar dels det i propositionen framlagda förslaget fill lag omändring i skollagen (1962:319), dels 2 kap. 3 § förslaget till skollag samtgodkänner vad som i propositionen förordats i fråga om sådana ledamöter ochsuppleanter i länsskolnämnden som inte väljs av landsfing ellerkommunfullmäktige, 3. beträffandeupphörande av försöksverksamhet med regionala planeringsråd m.m. att med avslagpå motion 1985/86:54 yrkande 4 godkänner vad som förordats i propositionen, 4. beträffandeskolpliktens inträde och vartannatårsintagning att med avslagpå motionerna 1985/86:58 yrkande 4 och 1985/86:59 yrkande 2 antar 3 kap. 6 §förslaget till skollag, 5. beträffandebefriebe från undervbning i religionskunskap att med avslagpå motion 1985/86:59 yrkande 4 antar 3 kap. 12 § förslaget till skollag. 6. beträffandeföreläggande och utdömande av vite UbU 1985/86:6 att med avslag på motion 1985/86:57 antar 3 kap. 16 § förslaget till skollag, 7. beträffande hemkommunsuppföljningsansvar att avslår motion 1985/86:54 yrkande 3, 8. beträffande studiegångeni att med avslagpå motion 1985/86:58 yrkande 3 antar 4 kap. 3 § förslaget till skollag, 9. beträffandeelevs önskemål i fråga om högstadieundervbning i grannkommun att avslårmotion 1985/86:54 yrkande 5, 10. beträffandeskolhuvudmans kostnadsansvar i förhållande till eleverna i och gymnasieskolan att med avslagpå motion 1985/86:53 antar dels 4 kap. 15 §, dels 5 kap. 14 § förslaget tillskollag, 11. beträffandeprövningsmyndighet för vbsa frågor om möttagande av sökande till gymnasieskola att antar 5 kap.9 § förslaget till skollag med den ändringen att paragrafen erhåller i bilaga 5som Utskottets förslag betecknade lydelse, 12. beträffandeskollagens utformning i vad gäller huvudmans skyldighet att anordna särskola att avslårmotion 1985/86:55, 13. beträffandetillgodoseende av omvårdnadsbehovet hos eleverna i särskolan att med avslagpå motionema 1985/86:52 och 1985/86:56 antar 6 kap. 9 § förslaget till skollag, 14. beträffandetillgodoseende av enskilda önskemål vid val av skolenhet att avslårmotionerna 1985/86:58 yrkande 2 och 1985/86:59 yrkande 3, 15. beträffandeförslaget till skollag i övrigt att antarförslaget till skollag i den mån det inte omfattas av vad utskottet hemställtovan, 16. beträffandeupphörande av statligt reglerade anställningar för särskolcheferna att godkännervad som förordats i propositionen, 17. beträffandeupphörande av statsbidragsgivningen till tjänster för särskolchefer att godkännervad som har förordats i propositionen, 18.beträffandeborttagande av möjligheten att avstänga en elev i att riksdagengodkänner vad som har förordats i propositionen, 19. beträffande lag ominförande av skollagen att antar det ipropositionen framlagda förslaget till lag om införande av skollagen, 20. beträffandeändring i lagen om införande av lagen om särskilda omsorger om psykbktutvecklingsstörda m.fl. 18