bet · G901FiU29 · 1985-12-31 00:00:00 — Däremot harlandstingen av ekonomiska skäl fullföljt planerna på nedskärningar avakutsjukvård och långtidssjukvård samt slutenvårds-platser inom psykiatrin,platser som skulle ersättas av ökad öppenvård och hemsjukvård. Den godalikviditeten i landstingen är endast skenbar. Överskott har uppkommit på grundav att planerad verksamhet ej har fullföljts. I propositionen anges de sammanlagda indragningarna fränkommunsek torn till ca , tidigare beslutade indragningar om ca inräknade. Förslag om indragningar av ytterligare ca ligger för beslut inför den slutliga justeringen av budge ten. Om kommunerna emellertid, enligt motionärerna, fick behålla dessa medel, eller kompenserades för visst bortfall, skulle en tillväxt om ytterli gare medges för kommunsektorn. I motionen betonas att en sådan tillväxt inom den kommunala sektorn måste anses rimlig mot bak- ,, grund avde stora uppgifter som åligger kommunerna. Motionärerna accepterar regeringens förslag till åtgärderför att minska FiU 1985/86: 29 utdebiteringsskillnader mellan kommuner ocherinrar om förslaget att införa en statskommunal enhetsskatt, somunder en rad av år framförts av kommunisterna. Kommunernas ekonomi 19861988 samt förslag tillindragningar av medel från kommunsektorn Kommunsektorn svarar för något av denoffentliga sektorns totala konsumtion och investeringar. I tabell 1 anges vissanyckeltal för hela kommunsektorn som ger en bild av denna sektors storlek. Den kommunala sektorns storlek är 1984 offentliga kommunala sektorn sektorn Konsumtion, andel av BNP 28 20 Konsumtion och investeringar, andel avBNP 31 22 Totalautgifter, andel av BNP 64 27 Totalainkomster, andel av BNP 62 28 Andel av sysselsättningen (arbetade timmar) 29 22 Av denkommunala sektorns utgifter , beräknade till ,utgjordes av löner och arbetsgivaravgifter. Den kommunala sektorns inkomster , beräknadetill , bestod till hälften av inkomster från den allmännakommunalskatten och till av statsbidrag. I diagrammet på nästa sida ges enöversikt över kommunernas utgifter och inkomster fördelade på olika områden.Uppgifterna avser . Preliminära beräkningar för ger vid handenatt för de större aggregaten har det inte skett några förändringar. Kostnaderna för och finansieringen av olikaverksamhetsområden för primärkommunerna framgår av tabell 2. ökade den totala konsumtionsvolymenmed i genomsnitt 2,. var konsumtionsökningen ca 2,. I kalkylersom tagits fram av och kommunförbunden beräknasvolymökningen till följd av befolkningsförändringar till för ochtill 1,för de två följaride åren. För primärkommunerna har då Utgifter och inkomster för den kommunalasektorn FiU1985/86: 29 Bidrag till enskilda och företag Kostnaderna för olika kommunala verksamhetsområden och deras finansieringår 1984 Drift- Finansiering, % kostnad, miljarder Skatter kronor och Externa avgifter och ersättningar Gemensam kommun administration 11,0 70 2 6 22 Arbete och närings liv 7,8 32 27 13 28 därav arbetsbefr. 3,4 35 59 1 5 och bostäder 11,2 63 15 1 21 därav bostadsbidrag 6,9 74 25 O 1 Kommunikationer 8,7 61 8 15 16 Fritid ochkultur 10,9 85 1 5 9 Energi,vatten och avfall 22,6 3 O 90 7 Utbildning 38,8 48 44 2 6 Socialtjänst 38,1 59 26 11 4 Miljö-,hälso- och samhällsskydd 10,1 70 10 12 8 Summa 159,7 51 21 19 9 ävenstatsmakternas utbyggnadsambitioner för barnomsorgen beaktats. Ikompletteringspropositionen antas den faktiska konsumtionsökningen för år 1986bli . ökade antalet anställda i kommunsektorn enligtpreliminära beräkningar med 22 000 personer (-f2%). bedöms antaletanställda öka med 23 000. Med en ökning av den kommunala konsum- tionenmed beräknas den årliga sysselsättningsökningen för åren FiU 1985/86:291987-1988 bli ca 11 000 personer. Beräkningar över den finansiella utvecklingen i kommunernaår 1985 ger vid handen att det finansiella sparandet detta år var negativt. Medett antagande om låg pris- och löneutveckling visar dennämnda arbetsgruppen med ett räkneexempel att den finansiella situationenförbättras med ca . förutses enbetydande förbättring av kommunernas finanser, medan en viss försämring väntasske . Kalkylen visar att den finansiella situationen ikommunsektorn i stort blir god . I motionerna 565 (m), 566 (fp) och 567 (c) kommenterasutvecklingen i kommunsektorn och framförs krav på begränsningar i de statligaöverföringarna till denna sektor. I motion 565 (m) framhålls att eftersom primärkommuner ochlandsting disponerar över mycket stora resurser bör möjligheterna vara goda attinom oförändrade ramar ge en bra service till medborgarna. Motionärernaförordar därför nolltillväxt i den kommunala konsumtionen. Som framgår avtabell 3 uppgår de av moderata samlingspartiet föreslagna indragningarna frånkommunerna för att nå detta mål till . Det är ca I miljardmer än vad som föreslås i propositionen. I motionen avvisas emellertid denbegränsning i utbetalade kommunalskattemedel som föreslås i propositionen tillföljd av att det kommunala grundavdraget höjs. Vidare anser motionärerna attdet är principiellt fel att beskatta kommunernas skatteunderlag. Denprogressiva avgiften avvisas bestämt. Huvuddelen av indragningarna bör istället ske genom en kraftig minskning av de specialdestinerade bidragen. I motsats till moderata samlingspartiet anser motion 566 (fp) - att den kommunala konsumtionen kan tillåtas öka med mellan0,5 och . Detta är enligt motionärerna vad som krävs för att hålla enoförändrad standard på den kommunala servicen då hänsyn tagits tillbefolkningsförändringar. De föreslagna indragningarna, som till största delenverkställs genom en avgift på skatteunderlaget, uppgår totalt till 7,7miljarder kronor. I motionen avvisas emellertid den progressiva avgiften föratt minska utdebiteringsskillnader. Ej heller accepterar motionärernaindragningen till följd av det höjda kommunala grundavdraget. Även i motion 567 (c) understryks nödvändigheten av attdra in medel från kommunerna och begränsa ökningen i den kommunala expansionentill . Motionärerna avvisar den generella metoden med hjälp av en skatteutjämningsavgift.De förordar i stället att effekten av det höjda kommunala grundavdraget i sinhelhet - får belasta den kommunala sektorn . Liksom i motionerna 565 (m) och 566 (fp) avvisas i motion567 (c) förslaget i propositionen att kompensera kommunerna för slopad kommunalföretagsbeskattning. I motion 568 (vpk) förordas en årlig tillväxt på drygt 3%i den kommunala Motionärerna godtar följaktligen inte någraav de indrag- 14 ningar somföreslås i propositionen utöver de besparingar som redan beslutats avriksdagen. Förslagen till indragningar från kommunerna enligtpropositionen och partimotionerna sammanfattas i tabell 3. FiU 1985/86:29 Förslag till indragningar av medel frånkommunsektorn 1987 (-) avserbudgetförsvagning tionen och i särpropositioner' Effekter av höjt kommu- 10-H4 öre för ökat -1,1 -1,0 bidrag (motsv) -0,4 -0,25 -0,3 -0,4 -0,4 4,4' ' Enligt av beslutade åtgärder. = I dettabelopp ingår 600 milj. kr. motsvarande en avgift pä till följd av uteblivnabesparingar inom utbildningsområdet. Tillkommer effekt för omläggningav avräkningssystemet för KBT pä 1,7 miljarder kronor för vart och ett av . Utskottetvill, vad gäller den kommunala konsumtionens tillväxt, erinra om riksdagensställningstagande till regeringens proposition om riktlinjer för den ekonomiskapolitiken på medellång sikt (FiU 1984/85:6). Ställningstagandet innebar attden kommunala konsumtionen inte kan tillåtas öka med framtill , om balansbristerna skall elimineras i vår ekonomi. Det börframhållas att det även ligger i kommunernas intresse att den ekonomiskapolitiken inriktas på att pressa ned inflations- och kostnadsutvecklingen. Entillväxt av den kommunala konsumtionen på får, enligt långtidsutredning(SOU 1984:4), till följd att konsumtionen i primärkommunerna kan fä öka med ca0,. Detta kan beräknas motsvara kraven pä oförändrad service när hänsyntagits till befolkningsförändringar. Motsvarande ökning för landstingen är enårlig tillväxt på 1,. tidigare ställningstagande till vilket utrymmesom finns för den kommunala konsumtionstillväxten överensstämmer i stort settmed den expansion av denkommunala sektorn som anges i propositionen och FiU 1985/86: 29 motionerna 566(fp) och 567 (c). Utskottet anser att motiven för detta ställningstagandealltjämt gäller och avvisar därför kravet på nolltillväxt för den kommunalakonsumtionen som framförs i motion 565 (m). Utskottet anser inte heller att enhögre konsumtionstillväxt på som föreslås i motion 568 (vpk) kanaccepteras. Utskottetanförde (FiU 1985/86:10), med anledning av de uppgifter somredovisades i finansplanen om den kraftiga förbättringen av det finansiellasparandet , att det inte är rimligt att kommunerna långsiktigt skall ökasina finansiella tillgångar kraftigt som staten tvingas öka sinaskulder. Om inte åtgärder vidtas för att dämpa kommunernas inkomsttillväxtfinns också risk, anförde utskottet, att den finansiella situationen ikommunsektorn utvecklas på ett sätt som inte tillräckligt medverkar till atthälla volym- och kostnadstillväxten inom de ramar som är förenligt med enfortsatt utveckling mot samhällsekonomisk balans. Utskottetansåg att omfattningen av de totala begränsningarna borde preciseras först närutförligare underlag om utvecklingen i kommunsektorn förelåg. I den revideradefinansplanen uppges att de reviderade kalkylerna visar på en ytterligareförbättring av det finansiella sparandet 1987. Ipropositionen föreslås därför, som framgår av tabell 3, begränsningar påsammantaget . Även i motionerna 565 (m), 566 (fp) och 567 (c)anförs att ökningen i de statliga bidragen måste hållas tillbaka för attåstadkomma en begränsning av den kommunala sektorns expansion. Som framgår avtabell 3 varierar dock nivån på indragningarna i här behandlade förslag, fråncenterpartiets till nivå på 7,4 miljarder.Det är emellertid svårt att exakt ange vilken effekt motionsförslagen får påden totala konsumtionsökningen i kommunerna, men mycket talar för attcenterpartiets totala indragningar inte är tillräckliga för att nå deneftersträvade begränsningen i den kommunala expansionen. Utskottet avstyrkermed hänvisning härtill motion 567 (c) yrkande 9. Närdet gäller inriktningen av de åtgärder som bör riktas mot den kommunala sektornkonstaterar utskottet att de i propositionen och i motionerna valda metodernaför att verkställa indragningarna kraftigt skiljer sig åt. Utskottet behandlari det följande de olika metoderna post för post. Regeringenhar föreslagit (prop. 1985/86:130) och skatteutskottet tillstyrkt (SkU1985/86:40) att det kommunala grundavdraget höjs frän . till 9 000 kr.år 1987. Denna minskning i det kommunala skatteunderlaget får med gällandeutbetalningsrutiner effekt på utbetalningarna av kommunalskattemedel först år1989. Mot bakgrund av behovet att vidta begränsningar i kommunernas likviditetanser utskottet i likhet med vad som föreslås i propositionen att höjningen avgrundavdraget bör få återverkningar på utbetalningarna av kommunalskattemedelredan år 1987. Med det anförda tillstyrker utskottet förslagen till ändringar ilagen (1982:221) med särskilda bestämmelser angående det kommunalaskatteunderlaget och avstyrker motionerna 565 yrkande 8, 566 yrkande 16 samt589. har redan beslutat om neddragningar av vissastatsbidrag tiil FiU 1985/86: 29 kommunerna. Det gäller bl. a. vissa väg- ochtrafikbidrag samt bidrag till barntandvård. Totalt uppgår dessa till ca 1,7miljarder kronor. I samband med att utbildningutskottet avvisade förslaget attreducera statsbidragen till lärarlönerna (UbU 1985/86:4) vinnlade sigutskottet om att inte försvaga budgeten. föreslog attkommunernas finansiella utrymme i stället skulle begränsas genom att en avgiftom /skr. tas ut på kommunernas totala skatteunderiag. Denna avgiftberäknas ge staten ca 600 milj. kr. i ökade inkomster. Som motiv för sittställningstagande åberopar utbildningsutskottet de budgetpolitiska riktlinjersom , på förslag av finansutskottet, beslutat. har mot denna bakgrund infe något atterinra mot att denna avgift tas ut av kommunerna. I propositionen framhålls att det inte varit tidsmässigtmöjligt att lägga fram ett väl övervägt förslag om ett revideratskatteutjämningssystem, där vederbörlig hänsyn tas till remissinstansernassynpunkter. Det innebär att nu gällande regler bör gälla även . Utskottet har tidigare uttalat att bidragen tillkommunsektorn inte kan tillåtas öka ytterligare. Ökningen avskatteutjämningsbidragen bör därför finansieras för att inte leda till enstatsfinansiell försvagning. I avvaktan på ett nytt revideratskatteutjämningssystem anser utskottet därför ätt de provisoriska åtgärdernabör förlängas till att gälla även . Det finns inte anledning att nuinnan det nya systemet är klart binda sig för en varaktig finansieringsform. Utskottet tillstyrker därför en höjdskatteutjämningsavgiftsom motsvarar ökningen av skatteutjämningsbidragen.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 565 yrkande 9, Fi213 yrkande 7och 567 yrkande 5. Förslaget till höjd skatteutjämningsavgift enligtförslaget i motion 566 (fp) innebär tillsammans med de åtgärder utskottet nutillstyrker att indragningarna från kommunsektorn blir alltför omfattande medhänsyn till den åtstramning som åsyftas. Utskottet avstyrker därmed motionerna566 yrkande 15 och Fi2I9 yrkande 11. Eftersom utskottet anser det vara synnerligen angelägetatt motverka stora utdebiteringsskillnader mellan kommuner, delar utskottetföredragande statsrådets uppfattning att de åtgärder för att minska dessaskillnader, som beslutade om , även skall gälla för år1987. Det kan i detta sammanhang konstateras att dessa åtgärder hittillsinneburit att spännvidden mellan den högsta resp. den lägsta skattesatsenpåtagligt har minskat. Med det anförda avvisar följaktligen utskottet förslageti motionerna 565 (m), 566 (fp) och 567 (c) att den progressiva skatteutjämningsavgifteninte längre skall tas ut på vissa kommuners skatteunderlag. Utskottet återkommer senare i betänkandet till förslaget ipropositionen om kompensation för slopad företagsbeskattning ochutnyttjandet av det extra skatteutjämningsbidraget. Sammanfattningsvis finner utskottet att omfattningen av dei propositio nen föreslagna åtgärderna är lämpligt avvägd med hänsyn till kommunsek torns situation med en konsumtionsökning på och restriktionen att 17 2 1985/86. Utskottet godtar de föreslagna indragningar- FiU1985/86: 29 na från kommunerna och tillstyrker förslagen i propositionen. Vad utskottet nu anfört innebär sammanfattningsvis attmotionerna 565 (m) yrkande 12, 566 (fp) yrkande 3, 567 (c) yrkande 9, 568 (vpk)yrkande 9 och 600 yrkande 3 avstyrks. Extra skatteutjämningsbidrag till kommunerna Trots att den finansiella situationen generellt sett ärmycket god i kommunsektorn finns det enskilda kommuner och landsting som haren besvärlig ekonomisk situation. De i propositionen och partimotionernaföreslagna åtgärderna kan medföra påfrestningar med eventuella höjningar avutdebiteringen och/eller ingrepp i verksamheten. I såväl propositionen sompartimotionerna föreslås därför att ramen för det extra skatteutjämningsbidragethöjs. Förslagen redovisas i tabell 4. Extra skatteutjämningsbidrag (motsv.) Ändamål Regeringen (m) (fp) (c) (vpk) Bidrag för att sänka skattesatsen \15 - - 115 115 Stöd föravveckling av bidrag till lokal och regional kollektiv persontrafik 35 - 35 35 35 motjordskred m. m. 25 25' 25 25 25 Extra skatteutjäm ningsbidrag till kommuner som har en besvärlig ekonomisksituation 225 225' 225 225 225 Summa 400 250 285 400 400 ' Under särskilt anslag. I motionerna 565 (m) och 566 (fp) avvisas förslaget ipropositionen att till vissa kommuner ge ett bidrag för att sänka skattesatsen.I motionerna 567 (c) och 568 (vpk) motsätter man sig inte att detta bidragutges. Utskottet anser att de kommuner som fick bidrag för att sänkaskattesatsen även bör få en motsvarande kompensation (totalt ca 115 milj. I motion 565 (m) föreslås även att två särskilda anslaginrättas, dels som stöd till kommuner som får en besvärlig ekonomisk situationpå grund av föreslagna indragningar till staten, dels som stöd till kommunerför förebyggande av jordskred m. m. Dessa två anslag skall ersätta delar avdet bemyndigande att utge extra skatteutjämningsbidrag som föreslås i propositionen. har i sitt betänkande FöU 1985/86:11beslutat tillstyr ka regeringens förslag att medel avsätts för bidrag till särskilt utsatta 18 kommuner för förebyggandeåtgärder mot jordskred och andra natur- FiU 1985/86:29 olyckor.Finansutskottet anser att medel härför bör tas upp inom ramen för det extraskatteutjämningsbidraget. Utskottetdelar inte uppfattningen i motion 565 (m) att ett angivande av en ram för detextra skatteutjämningsbidraget skall ersättas med särskilda anslag. Utskottetavstyrker därför yrkandena 5 och 6 i motion 565 (m). Utskottettillstyrker förslaget i propositionen att ramen för det extraskatteutjämningsbidraget skall uppgå till 400 milj. kr. och avstyrker därmedmotionerna 565 (m) yrkande 4 och 566 (fp) yrkande 6. Imotion Fi30l av m. fl. (s) framhålls att regeringen i denkommande propositionen om reviderat skatteutjämningssystem liksom vidfördelning av de extra skatteutjämningsbidragen bör beakta länskommuners och landstings speciella situation. Kommunernai det stödområde som tillhör är unika genom kombinationen avhöga kostnader, höga skattekraftsgarantier och höga skatteutjämningsbidrag.Utskottet utgår från att de särskilda problem som kännetecknar dessa kommunerbeaktas i arbetet med att revidera det nuvarande skatteutjämningsbidraget ochvid fördelningen av extra skatteutjämningsbidrag. Med det anförda avstyrkerutskottet motion Fi301. Imotion Fi305 av m. fl. (m) anförs att bör geregeringen till känna att en utredning i syfte att ge vattenkraftskommunerskälig del av vattenkraftsanläggningarnas vinster bör genomföras. Yrkandeti motion Fi305 syftar till att skapa särskilda regler för skatteutjämning tillvattenkraftskommuner. Utskottet har vid ett flertal tillfällen och senast våren1985 (FiU 1984/85:29 s. 22) behandlat yrkanden med liknande innehåll. Vid dessatillfällen motsatte sig utskottet att en särskild skattelagstiftning skulletillämpas för enskilda kommuner. Kommunersom drabbas särskilt hårt av förslag om indragning av kommunalskattemedel ochsom bedöms ha en särskilt svag ekonomisk situation kan erhålla kompensationför detta inom ramen för det extra skatteutjämningsbidraget. Det ankommer påregeringen att göra den nödvändiga prövningen. Det bör också nämnas attJokkmokks kommun liksom andra kommuner genom skatteutjämningsgarantintillförsäkras viss skattekraft. Med det anförda avstyrkerutskottet motion Fi305. Anslag till skatteutjämningsbidrag till kommunerna Ordinarieskatteutjämningsbidrag uppgår till sammanlagt 11 699 milj. kr. Bidragen är beroende av den fortsatta utvecklingen av skatteunderlaget och av de kommunala skattesatserna . Skatteutjämningsbidraget för är vidare avhängigt av de skatte kraftsgarantier för kommuner och landstingskommuner som framkommer vid omräkning av åldersstrukturfaktorerna. Kostna derna kan därför inte beräknas med säkerhet. Med utgångspunkt skattesatser och en viss antagen höjning av skatteunderlaget samt att åldersstrukturen är densamma som för bedöms det ordinarie bidra- 19 get uppgå till 12 844milj. Somtidigare anförts kommer ökningen av skatteutjämningsbidragen FiU 1985/86:29 att i stort sett motsvaras av intäkter på statsbudgetensinkomstsida till följd av den föreslagna avgiften på skatteunderlaget för bådekommuner och landstingskommuner. Imotion 566 (fp) föreslås en sänkning av anslaget till skatteutjämningsbidragför /87 jämfört med propositionens förslag till följd av attmotionärerna avvisar förslaget att till vissa kommuner ge bidrag (115 milj. kr.för ) för att möjliggöra en sänkning av skattesatsen. Imotionerna 421 (c) och 567 (c) begärs en förstärkning av skatteutjämningen meden miljard kronor för år 1987.1 motion 567 (c) föreslås sålunda en ökning avanslaget för /87 med 500 milj. kr. Utskottethar tidigare i betänkandet angivit hur indragningarna från kommunerna skall skeoch i det sammanhanget avvisat här aktuella motionsförslag. Utskottetavstyrker därför motionerna 566 (fp) yrkande 7,421 (c) yrkande 3 och 567 (c)yrkande 7 samt den i motion 565 (m) föreslagna minskningen av anslaget. Utskottettillstyrker propositionens förslag att anvisar 12 586,5 milj. kr.till skatteutjämningsbidrag för /87. Anslag till bidrag till kommunerna med anledning avavskaffandet av den kommunala företagsbeskattningen Tillföljd av att den kommunala beskattningsrätten av juridiska personer upphördeges ett bidrag till kommunerna som kompensation för det intäktsbortfall somuppstår. Det sammanlagda bidrag som utbetalas till kommunerna , efterdet att kompensationen reducerats med /inv. eller sammanlagt 250 milj.kr. (FiU 1984/85:29), uppgår till 1 569 milj. kr. Imotionerna Fi213 (m) yrkande 6, 565 (m) yrkande 7, Fi219 (fp) yrkande 10, 566(fp) yrkande 8, Fi217 (c) yrkande 5 och 567 (c) yrkande 8 avstyrks dettaförslag. Motionärerna anser att detta bidrag bör slopas. Riksdagenhar tidigare uttalat att kommunerna skall ges kompensation för skattebortfallettill följd av att den kommunala företagsbeskattningen slopats. Utskottettillstyrker därför förslaget i propositionen att bidraget för tas uppmed samma belopp. För /87 motsvarar detta ett anslag på 1 569milj. Motionerna avstyrks således. Imotion 565 (m) begärs att kommunalt skattestopp införs . Utskottethar och senast behandlat motsvarande yrkande (FiU 1985/86:10). Utskottet och avvisade kravet på skattestopp och noterade att konstitutionsut skottet i betänkande KU 1980/81:22 har klarlagt att grundlagsregleringen av den kommunala självbeskattningen innebär att kommunerna ges reell frihet att bestämma beskattningens storlek. drog därför slutsatsen att ingrepp i kommunernas beskattningsrätt bör undvi- - haralltjämt samma uppfattning och avstyrker motion FiU 1985/86: 29 565 (m)yrkande 11. Imotion 565 (m) begärs en utredning om förenklad statsbidragsgivning tillkommunerna. bör ett stort antal specialdestinerade statsbidragersättas med ett allmänt kommunalt bidrag. Detta skall enligt motionärerna skesamtidigt som dessa statsbidrags detaljregleringar och bidragsbestämmelseravvecklas. Även i motion 567 (c) anförs att de specialdestineradestatsbidragen till kommunerna bör förändras och ersättas med generellastatsbidrag baserade på befolkningstal och ålderssammansättning. Härigenom geskommunerna ökad självständighet och möjligheter till effektiviseringar. framhöll vid behandlingen av motsvarande yrkanden i anslutning tillfinansplanen (FiU 1985/86:10 s. 60) delar utskottet motionäremas uppfattningatt flera av de nuvarande specialdestinerade statsbidragen bör kunna omprövasoch avvecklas. Detta kräver att de statliga regler och bestämmelser som knytstill bidragen avskaffas. En minskad styrning ökar, som motionärerna anför,kommunernas handlingsfrihet. Det ger kommunerna möjlighet att anpassa sinverksamhet till lokala förhållanden. Som utskottet ser det är det nödvändigtatt begränsa statsbidragen. Det är däremot inte självklart att en avveckling avspecialbidrag ger utrymme för att öka andra generella bidrag lika mycket.Avvägningen måste göras mot kommunsektorns och statens ekonomiska situation.Regeringen kommer att föreslå en revidering av nuvarandeskatteutjämningssystem. Utskottet ser därför inte anledning att nu hosregeringen särskilt begära ytterligare åtgärder eller utredningar om frågan omavveckling av specialbidragen. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna565 yrkande 10 och 567 yrkande 6. Imotion FL308 av () behandlas också frågor om utformningen av ettmer generellt bidragssystem. Även motion Fi308 avstyrks av utskottet. 1motion Fi304 av och () krävs att regeringenbeaktar behovet av åtgärder som tar hänsyn till olikheterna mellan kommunernamed avseende på befolkningssammansättning och ekonomi. betänkande (SOU 1985:61) återfinns en utförligbehandling av de frågor som tas upp i motionen.