bet · G901AU13 · 1985-12-31 00:00:00 — Regeringen bör underrättas om vadutskottet här anfört. Del innebär alt motion A48I tillstyrks i motsvarande del. dels alt utskottets hemslällanunder 28 bort ha följande lydelse: 28. beträffande lokaliseringssamrådet altriksdagen med bifall till molion 1985/86: A481 yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Lokaliseringssamrådet (mom. 28) (vpk) anser dels alt den del av utskottets yttrande pä s. 50 sombörjar med "Syftet med" och slutar med "av " bortha följande lydelse: I stället för alt avveckla lokaliseringssamrådel somföreslås i molion AU 1985/86: 13 A48I bör del förstärkas. Dagens landlösalokaliseringssamråd måsle enligt utskottets mening ersättas med en direktstyrning av nyetableringarna inom induslrin. När koncerner och förelag sloraoch medelslora vill göra nyetableringar och nysatsningar utanför skogslänen,skall dessa prövas av regeringen för att kunna styras lill skogslänen och Bergslagslänen.Del räcker inte all bara ställa krav på del privata näringslivet utan altskaffa sig de nödvändiga styrmedlen för att förverkliga en regionalpolitiskinriktning. En elableringspåverkan av delta slag bör också kunnaanvändas som ett instrument för att ge löntagarfonderna den regionalpolitiskainriktning som vpk föreslagit i annat sammanhang. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med erforderlig lagstiftning enligt dessa riktlinjer. Det anfördabör ges regeringen lill känna. Motion A481 avstyrks i vad avser yrkandet omlokaliseringssamrådet. dels att utskottets hemställanunder 28 borl ha följande lydelse; 28. beträffande lokaliseringssamrådel allriksdagen med avslag pä molion 1985/86; A481 yrkande 7 som sin mening gerregeringen lill känna vad utskottet anfört om styrning av elableringar inomindustrin. Ett system med riskgarantilån (mom. 29) , och (alla m) anser dels all den del av utskottets yttrande som på s. 51börjar med "Utskottet kan" och på s. 52 sluiar med "refereraddel" bort ha följande lydelse; Medelsarsenalen i den regionalpolitik som har bedrivitsi i vårt land har dominerats av olika selektiva stödformer. Dessaär förenade med en rad nackdelar. I den föregående framställningen harförespråkats en övergång lill slöd för näringslivet i utsatta regioner genomallmänna åtgärder på olika politikomräden och genom generella regionalpolitiskamedel. Detta bör förenas med en angelägen förenkling av del regionalpolitiskastödsystemet. Med utgångspunkt häri föreslår utskottet att man som ettled i den förordade omläggningen av stödsystemet sammanslår lokaliseringsbidragetsaml offert- och sysselsättningsstöden till en ny stödform, benämndriskgaranlilån. bör lokaliseringslånen avskaffas. Ulskotlet biträderalltså moderata samlingspartiets förslag härom i kommittémotion A481 liksomgrundtanken bakom förslaget, alt de enskilda projekten skall för de normalariskerna finansieras med eget kapital och sedvanliga bankkrediter och altriskgarantilånen skall kompensera för den högre risk som kan betingas avlokalisering lill ell stödområde. Till varje projekt knyts på så sätt envillkorad återbetalningsskyldighel som slår i en viss relation till projektetsförmåga att generera överskott. När det gäller den mer detaljerade utformningen avriskgarantilånen hänvisas till motionen, i vilken lämnas förslag belräffande differentiering 132 av lånens storlek i deolika stödområdena, återbetalning och handläggning. AU 1985/86: 13Förslagen tillstyrks. Närdet gäller avskaffandet av lokaliseringslånen skall här tilläggas alt dessa lånvarit avsedda att utgöra den finansiella tyngdpunkten i det regionalpolitiskastödet. Efterfrågan på dessa lån har emellertid varit begränsad. Under densenaste stödperioden, som avslutades med /85, utnyttjades entredjedel av det tillgängliga låneutrymmet. Även detta liksom denmarknadsanpassning som skell belräffande räntenivån talar för attlokahseringslånen kan undvaras som stödform och ersättas med krediter i bankeroch på andra reguljära vägar. Vadsom nu förordats i anslutning iHI molion A481 innebär sammanfattningsvis enbetydande uppstramning jämfört med del nuvarande stödsystemet. Denna kommeratt leda lill besparingar men innefattar dessutom en klar markering av all delregionalpolitiska stödet inte är en bidragsmöjlighet för mindre godaaffärsprojekt utan att detta slöd uteslutande har till syfte att kompensera förden högre risk som kan följa av lokaliseringen till ett stödområde. Vidbifall till vad ovan förordats får det ankomma på regeringen att utfärdabestämmelser om de nya riskgarantilånen med ledning av motion A481 och vad häranförts. dels att utskottets hemställan under 29 bort haföljande lydelse: 29. beträffande ett system med riskgarantilån att riksdagenmed bifall till molion 1985/86: A48I yrkandena 5 och 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Kreditgaranti i stället för lokaliseringslån (mom. 30) (), (), () och ()anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 52 som börjar med "Utskottetbehandlade" och slutar med "föreliggande delarna" bort haföljande lydelse; Såsomanförs i centerpartiels och motioner (A405 resp. A473) är det enbättre ordning än den nuvarande att lokaliseringslänen hanteras direkt avbankerna, för vilka kreditprövning och kredilgivning - i motsats till statligamyndigheter är ett normalt led i den egna verksamheten. Statens engagemangbör begränsas lill alt ge erforderliga kreditgarantier. Utskottetvill också erinra om att riksrevisionsverkel (RRV) fickregeringens uppdrag alt se över den statliga långivningen med syfte att ta framunderlag för bedömning av vilka låneformer som kan avskaffas resp. ersättas medkreditgarantier eller bidrag. RRV gjorde därvid bedömningen attlokaliseringslånen med fördel kan ersättas med lånegarantier. Även denna påregeringens initiativ gjorda översyn talar sålunda för en övergång tillkredilgarantisystem. Ettslopande av lokaliseringslänen förordas även i motion A481, dock utan koppling till statliga lånegarantier. Genom vad ovan anförts blir denna 133 motion delvis fillgodosedd. dels alt utskottetshemställan under 30 bort ha följande lydelse; AU 1985/86: 13 30.belräffande kreditgaranti i stället för lokaUseringslån att medbifall till motionerna 1985/86; A405 yrkandena 11 och 12 i motsvarande del saml1985/86: A473 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vad ulskoltetanfört. Kreditgaranti i stället för lokaliseringslån (mom. 30-motiveringen) underförutsättning av bifall till reservation 25 , IngridHemmingsson och (alla m) anser att den del av ulskollelsyttrande på s. 52 som börjar med "Ulskoltet behandlade" och slutarmed "föreliggande delarna" bort ha följande lydelse; Ulskoltethar tidigare i betänkandet tillstyrkt all ell nyll regionalpolifiskt slöd iform av riskgaranlilån införs samt att lokaliseringslånen avskaffas. Det senareförordas också i motionerna A405 (c) och A473 (fp). Utskottet kan inte se någonanledning att ersätta dessa lån med kreditgarantier som föreslås i de bådamotionerna. Dessa avstyrks därför av utskottet. Avskaffande av offertstödet (mom. 31) () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 52 som börjar med "Utskottetvill" och sluiar med "förevarande del" bort ha följande lydelse: Offertstödetär som framhålls i molion A473 avsett att användas som ell anbudsförfarande närandra stödformer inte är tillämpliga. Del betyder att del inle finns någrafasta regler för stödgivningen som därför måste föregås av omfattandeförhandlingar mellan staten och enskilda förelag. Detta kan medföra risker förmissbruk. Statens förhandlingsläge är dessutom sällan sådani att det fmns fleraanbud i fråga om en regionalpolitiskt motiverad ålgärd. Diskussionerna förs därförvanligen med ett enda förelag. Del bör tilläggas att en betydande del av ramenför offertstödet regelmässigt varil outnyttjad. Pågrund av de risker för missbruk som föreHgger och den ringa användningentillstyrker utskottet förslaget i motion A473 all offertstödet avskaffas. Deresurser som därigenom frigörs bör föras över lill länsanslagel. Till densenare frågan återkommer utskottet. dels alt utskottels hemslällan under 31 borl haföljande lydelse; 31. beträffande avskaffande av offertstödet att medbifall till molion 1985/86; A473 yrkande 13 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anförl. 29.Avskaffande av offertstödet (mom. 31 - motiveringen) AU 1985/86:13 under förutsättning av bifall till reservation 25 , och (alla m) anser att den del avutskottets yttrande på s. 52 som börjar med "Ulskotlet vill" ochslutar med "förevarande del" bort ha följande lydelse: Utskottet har i del föregående förordat förslaget imoderata samlingspartiets motion A481 all de nuvarande stödformerna - bl. a.offertstödet -ersätts av ett enhetligt syslem med riskgarantilån. Denna form avlån skall kompensera företaget för den högre risk som lokaliseringen fill ettstödområde motiverar. Förslaget lillgodoser alltså förslaget i motion A473 omavveckling av offertstödet. Motionen bör inte föranleda någon vidare åtgärd. Slopande av nedsättning av socialavgifter i (mom. 36) (vpk) anser dels all den del av utskollets yttrande på s. 54 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "aktuell del"bort ha följande lydelse; Utskottet instämmer i motionärernas principiellainvändningar mot alt använda nedsättning av socialavgifter som eltregionalpolitiskt medel. Socialavgifterna syftar till alt finansiera vårt landsmedborgerliga sociala rättigheter och allmänna nyttigheter, och de bör därförvara likartat utformade i hela landet. Som motionärerna anger fmns del därtillflera skäl utöver de principiella som talar för alt denna subvention tillföretagen bör upphöra, bl.a. saknar staten möjlighet lill såväl insyn som kravpå motprestation från företagens sida. Systemet bidrar vidare till endränering av socialförsäkringssystemet, vilkel måsle ersättas med skallemedelsom väsentligen härrör från vanliga löntagare. Dessa starka invändningar motavgiftsnedsältningen uppvägs på intet säll av några påvisbara fördelar. Tvärtomlalar myckel för att avgiftsnedsätlningen ger mycket liten utdelning ijämförelse med de selektiva medel som slår lill statsmakternas förfogande. Destatsmedel som lillskjuts för åtgärden, ca 300 milj. kr., bör i ställetanvändas för att förstärka det s. k. länsanslaget. Ulskollel ålerkommer i del följande till de anslagsfrågorsom föranleds av vad som ovan förordals. I delta sammanhang föresläs allriksdagen i ett uttalande lill regeringen ansluter sig till vad som här sagtsom att avgiftsnedsältningen i skall upphöra. Mot denna bakgrundtillstyrker utskottet molion A465 i motsvarande del. dels att utskottets hemställan under 36 bort ha följandelydelse; 36. beträffande slopande av nedsättning av socialavgifteri Norrbollen attriksdagen med bifall till motion 1985/86: A465 yrkande 2, som sin mening gerregeringen lill känna vad utskottet anförl. Slopandeav nedsättning av socialavgifter i AU 1985/86:13 (mom. 36 - motiveringen) AndersG Högmark, och (alla m) anser all den del avutskottets yttrande på s. 54 som börjar med "Ulskoltet vill" ochslutar med "aktuell del" bort ha följande lydelse; Utskottetdelar inte motionärernas negativa syn på avgiftsnedsältningens roll iregionalpolitiken. Enligt utskottets uppfattning har denna lyp av generelltverkande medel stora fördelar framför de traditionella selektiva stödformerna.De senares möjligheter alt fungera effektivt hämmas av politikers ochadministratörers myckel begränsade möjligheter att förutse vilkautvecklingsprojekt som har så goda framtidsutsikter all de bör få offentligtslöd. Detta leder till all många projekt som skulle kunna vara utvecklingsbaraom företagens kostnadsnivå kunde sänkas något, aldrig kommer i åtnjutande avnågol stöd och därför aldrig realiseras. Därtill innebär selektivt slöd en riskför att konkurrensen snedvrids. Utskottetställer sig även främmande inför motionärernas principiella invändningar sominnebär att skatter och avgifter skall vara lika i hela landel och för allaberörda. Ett viktigt grunddrag i svensk skattelagstiftning har traditionelltvarit att skatters storlek i görligaste mån skall anpassas lill denskattepliktiges bärkraft. Principen att nedsätta socialavgifterna i svårtutsatta regioner ansluter hell lill detta synsätt medan den av motionärernahävdade ståndpunkten torde slå i strid med delsamma. Som framgår av del ovansagda anser utskottet i motsats lill motionärerna all de generella medlen iregionalpolitiken bör utvecklas. Mol bakgrund av det anförda avstyrkerulskoltet motion A465 i här refererad del. Geografisk och branschmässig avgränsning vid nedsättning av socialavgifter (mom. 37) AndersG Högmark, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 55 börjar med "Deakluella" och på s. 56 slutar med "behandlade motionerna" bortha följande lydelse: Såsomföreslås i kommittémotion A481 från moderata samlingspartiel böravgiftsnedsätlningen gälla i omräden med de största problemen, dvs. istödområde A. Nedsättningen bör avse all verksamhet utom den offentliga. Medhänsyn till de iröskelproblem som kan uppkomma för angränsande regioner börinföras en avgiftsnedsällning i stödområde B. Regeringenbör få i uppdrag att återkomma med förslag till ändringar i den aktuellalagstiftningen, så att de nya reglerna kan träda i kraft den Ijanuari 1987. Deövriga i sammanhanget behandlade motionerna behöver med hänvisning till vadsom ovan anförts inte föranleda någon ålgärd från sida. dels altutskottets hemställan under 37 bort ha följande lydelse: AU 1985/86: 13 37. beträffande geografisk och branschmässig avgränsningvid nedsättning av socialavgifter allriksdagen med bifall lill motion 1985/86: A481 yrkande 3, och med anledning avmotionerna 1985/86; A405 yrkandena 17 och 18, 1985/86; A477 yrkande 5. 1985/86:A472 yrkande 1 i motsvarande del, 1985/86: A467 yrkande 4, 1985/86; A480yrkande 3 och 1985/ 86; A437 samt med avslag på motion 1985/86; A487 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Geografisk och branschmässig avgränsning vidnedsättning av socialavgifter (mom. 37) () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 55börjar med "De aktuella" och på s. 56 slutar med "behandlademotionerna" bort ha följande lydelse; Såsom anföres av är det av slor vikt att deregionalpolitiska åtgärderna sätts in på ell sätt som gör alt de både skaparbättre balans mellan regioner och leder lill ökad inomregional balans. FörNorrbollens del innebär den nuvarande generella sänkningen av socialavgifternai länets samtliga kommuner alt de kommuner som har de svåraste problemenmissgynnas. Kustkommunernas konkurrensläge gentemot de fyra malmfällskommunernaoch övriga inlandskommuner förbättras därigenom kraftigt med en förstärktinomregional obalans som följd. Det är vidare enligl utskottets mening heltorimligt att sänkta avgifter kommer kustområden i lill del meninte inlandskommuner i och som inplacerats istödområde A. Avgiftsnedsätlningen bör således utvidgas till att gälla helastödområde A och därutöver omfatta de kommuner i som tillhörstödområde B. Avgiftsnedsätlningen bör i fortsättningen avse alla typer avföretag. Utöver avgiftsnedsältningen kan Norrbollensföretag somökar sin sysselsättning få bidrag till arbetsgivaravgiften med för närvarande10000 kr. per helårsarbetare och kalenderår. Bidraget lämnas därvid förnyanställda. I enlighel med förslaget i motion A405 bör bidragetdifferentieras, så att det utgår med . till företag belägna i sådanaNorrbottenskommuner som tillhör stödområdena A eller B och med . tillförelag i de kommuner i samma län som tillhör stödområde C. Regeringen bör få i uppdrag att återkomma med förslag lilländringar i den aktuella lagstiftningen. Med hänvisning till vad som ovan anförts behöver övriga isammanhanget behandlade motioner inle föranleda någon åtgärd från riksdagenssida. dels att utskottets hemställan under 37 bort ha följandelydelse; 37. beträffande geografisk och branschmässig avgränsning vidnedsättning av socialavgifter attriksdagen med bifall lill molion 1985/86; A405 yrkandena 17 och 18 och med anledning av motionerna 1985/86; A481 yrkande 3, 1985/ 137 86; A477 yrkande 5,1985/86; A472 yrkande I i motsvarande del, AU 1985/86: 13 1985/86:467yrkande 4, 1985/86; A480 yrkande 3 och 1985/86; A437 saml med avslag på motion1985/86; A487 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. 34. översyn för mer omfattande differentiering avsocialavgifterna (mom. 38) () och () anser delsalt den del av utskottets yttrande på s. 56 som börjar med "Utskottetdelar" och slutar med "aktuell del" bort ha följande lydelse; Utskottetdelar motionärernas positiva inställning lill all använda nedsättning avsocialavgifter som ell medel inom regionalpolitiken. Del finns mycket som lalarför att del är effektivare att använda generella medel som påverkar de villkorunder vilka förelagen arbetar i jämförelse med selektiva stödåtgärder.Generella åtgärder är lätta all administrera, och det finns en liten risk föratt konkurrensförhållandena snedvrids. Sompåpekats tidigare av är emellertid de nuvarande reglerna föravgiftsnedsätlning orimliga. Dessa regler innebär att man i kommuner som harelt myckel svårt utsatt läge i inland och i konsekvens därtill ärplacerade i stödområde A, inte kan komma i åtnjutande av avgiftsnedsällningendast på grund av alt de är belägna söder om gränsen lill Norrbollens län.Samlidigl erbjuds företag som etablerar sig i betydligt mer stabila kommunersom exempelvis denna förmån. Vidare innebär begränsningen till vissabranscher en betydande reducering av denna stödforms effektivitet. Slutligeninnebär dessa regler som kringgärdar avgiftsnedsältningen alt systemet blivitkrångligt och att det lämnas utrymme för godtycke. Det väl riktade ochkraftfulla regionalpolitiska medel som introducerades av mitlenregeringen våren1982 har på grund av nämnda regler förioral både inriktning och kraflfullhel. Ulskollelär helt överens med motionärerna om att denna lyp av bestämmelser måste ha enlångsiktig prägel. I annal fall kan de inte utgöra underlag för företagensplanering, vilket är en förutsättning för att avgiftsnedsältningen skall kunnafungera som ett effektivt regionalpolitiskt medel. Ulskoltetfinner mol denna bakgrund att del är väl överiagt att, som föreslås i denfolkpartistiska partimotionen, avvakta med ändringar i de nuvarande reglernaoch i stället la initiativ till en skyndsam översyn av möjligheterna att göraen mer omfattande differentiering av de sociala avgifterna. Utgångspunkten fördenna översyn bör vara den som anges i motionen, nämligen att alla ändringarbör kunna finansieras genom en omfördelning av kostnaderna ulan att de totalainkomsterna från arbetsgivaravgifterna minskas. Medanledning av vad som ovan anförts tillstyrker ulskoltet motion A473 i häraktuell del. dels all ulskollelshemställan under 38 bort ha följande lydelse; AU 1985/86: 13 38.beträffande översyn för mer omfattande differentiering av socialavgifterna att med bifalltill motion 1985/86; A473 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. Översyn för mer omfattande differentiering avsocialavgifterna (mom. 38 - motiveringen) AndersG Högmark, och (alla m) anser att den del avutskottets yttrande på s. 56 som börjar med "Ulskotlet delar" ochslutar med "aktuell del" borl ha följande lydelse; uppfattning är det lätt att dela grundtanken i den folkpartistiskamotionen beträffande värdet av långsiktighel och beständighet i de politiskabesluten. Såväl enskilda som förelag måste kunna planera iförvissningen om att de lagar och bestämmelser man har att la hänsyn lill inteonödigtvis ändras. De regler det här är frågan om leder emellertid till såuppenbart orimliga konsekvenser att det faktum att de endast varit i kraft idrygt i sig inte ger motiv för att de även fortsättningsvis skall fågälla. Den inriktning som ändringarna bör få anges för övrigt såväl i denfolkpartistiska motionen som i den moderata och folkpartistiska kommitté- resp.partimolion som utskollei behandlat i det föregående. Det finns därför ingenanledning att invänta resultatet av vare sig en översyn enligt folkpartielsförslag eller industriverkets pågående utvärdering. Utskottet avslyrker därförmolion A473 i här aktuell del. En organiserad diskussion rörande glesbygdspolitikensmål och utformning (mom. 40) Lars-OveHagberg (vpk) anser delsatt den del av utskottels yttrande pä s. 58 som börjar med "Utskottetdelar" och slutar med "aktuell del" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar motionärernas pessimistiska syn på den nuvarande glesbygdspolitikensmöjligheter alt påverka den fortgående utarmningen av glesbygden. Situationen imånga glest befolkade omräden närmar sig nu en kritisk punkt.Befolkningsunderlaget sviktar därhän alt också den mesl grundläggandeservicestandard är i fara. Del är i detta läge nödvändigt att klarare definieravad glesbygdspolitikens mål skall vara och all syslemali-sera insalserna. Deåtgärder som gjorts inom ramen för den nuvarande glesbygdspolili- ken har i många fall varil värdefulla. De har i konkreta fall kunnat försvara viktiga funktioner i glesbygdens småsamhällen. Men inför hotet om elt ras i glesbygdens hela samhälleliga struktur räcker de inte. Nuvarande bebyg gelsemönster i glesbygderna har formats under ekonomiska omständighe ter som rådde i förfluten lid. All hålla kvar människor i en sådan konser verad struktur är omöjligt. Man måste därför bygga upp ett bebyggelse mönster som håller inför flyttningstrycket. Endasl någorlunda slarka orter 139 som kan fungera somstödjepunkter för omlandel kan vara ryggrad i ett AU 1985/86: 13 sådant försvar.Alt sprida insalserna på det säll som sker i ivern att rädda varje lilenbebyggelseenhel, försvagar insatsernas styrka och leder i slutänden tillglesbygdens fortsalla ödeläggelse. Utskottetkonslalerar mot denna bakgrund att mofionärernas förslag.om en bred organiseraddiskussion om glesbygdspolitikens mål och utformning är väl motiverat. Medanledning härav tillstyrker utskottet motion A450 i aktuell del. delsatt utskottets hemslällan under 40 bort ha följande lydelse; 40.beträffande en organiserad diskussion rörande glesbygdspoUtikens målochutformning att med bifalltill molion 1985/86; A450 yrkande 2 i motsvarande del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anförl. Högsta belopp för avskrivningslån (mom. 44) (), (), () och ()anser delsalt den del av utskottets yttrande på s. 59 som börjar med "Utskottetvill" och slutar med "dessa delar" bort ha följande lydelse; Glesbygdsstödetär en jämförelsevis billig stödform som visal sig ge en god effekt. Det ärenligt utskottets mening rimligt all man i glesbygderna inom ramen förglesbygdsstödet kan finansiera även större invesleringar. De höjningar avmaximibeloppen för avskrivningslån som föreslås i den folkpartistiska ochcenterpartistiska partimotionen överensstämmer hell med vad bådeglesbygdsdelegalionen och den regionalpolitiska kommittén tidigare föreslagit.Förslagen är mot denna bakgrund väl motiverade, varför utskottet tillstyrkermotionerna A473 och A405 i här aktuella delar. dels alt utskottets hemställan under 44 bort haföljande lydelse; 44. beträffande högsta belopp för avskrivningslån altriksdagen med bifall fill motionerna 1985/86; A473 yrkandena 9 och 10 saml1985/86: A405 yrkande 14 som sin mening ger regeringen lill känna vadulskotlet anfört. Högsta belopp för IKS-bidrag (mom. 45) (), (), () och ()anser delsatt den del av utskottets yttrande pä s. 59 som börjar med "Utskottetkonstaterar" och sluiar med "akluella avsnitt" bort ha följandelydelse; Enliglvad utskottet inhämtat är erfarenheterna från IKS-stödet till över vägande del positiva. Med anledning härav samt mot bakgrund av utveck lingen av dagsverkskostnaderna är del väl mofiverat alt i enlighet med motionärernas förslag höja maximibeloppet för detta slöd lill . Utskottet tillstyrker således motionerna A473 och A405 i här aktuella 140 dels att utskottetshemställan under 45 bort ha följande lydelse; AU 1985/86: 13 45. beträffandehögsta belopp för IKS-bidrag