bet · G901LU6 · 1985-12-31 00:00:00 — ning som skall bestå avresultaträkning och balansräkning samt förvaltnings- LU 1985/86:6 berättelse.Enligt ABL skall utöver vad som följer av BFL i resultaträkningen ochbalansräkningen lämnas uppgifter och särskilda upplysningar beträffande bl, a,innehav av aktier i andra bolag. Varje aktiepost skall redovisas särskilt ochuppgift lämnas om bolagets namn, antalet aktier och dessas nominella ochbokförda värden, Undersfiger båda dessa värden för aktierna i ett bolag 50 000kr. eller det lägre belopp som motsyarar av det akfieägande bolagets egnakapital behöver dockspecifikafion inte lämnas. Undantaget frånspecifikationskravet gäller inte för aktier i dotterbolag. När det är påkallatur allmän eller enskild synpunkt får kommerskollegium lämna dispens frånspecifikafionskravet. Imotion 589 framhålls att nuvarande regler medför att bolagens årsredovisningarofta tyngs med flera sidor aktiespecifikationer, som kanske är helt ointressantai jämförelse med årsredovisningens övriga innehåll. I syfte att förenkla ochkoncentrera årsredovisningen föreslår mofionären att specifikation avakfieinnehav endast skall behöva ske om innehavet översfiger avaktiekapitalet i det ägda bolaget. Motionären yrkar att ABL ändras i enlighethärmed. Utskottet erinrar om att syftet med årsredovisningsbestämmelserna bl.a. är att samhället, aktieägarna och andra intressenter skall få så god inblicki bolaget som möjligt. Att redovisningen görs utförlig är en förutsättning föratt intressenterna skall kunna bedöma företagets ekonomiska ställning,resultatutveckling och framtidsutsikter. Uppgifter om i vad mån bolagetstillgångar utgörs av aktier i andra företag kan vara av väsentlig betydelse viden sådan bedömning. Enligt utskottets mening fyller således det nuvarandespecifikationskravet en vikfig funkfion. Utskottet vill vidare peka på attundantaget från specifikationskravet infördes för att ge en möjlighet för iförsta hand större bolag att låta bh att särredovisa mindre aktieposter i falldär innehavet närmast är av social karaktär och en offentlig specificeringsaknar nämnvärt intresse. Detsagda utesluter emellertid inte att det med hänsyn fill samhällsutvecklingensedan ABL trädde i kraft kan finnas skäl för en uppmjukningav specifikationskravet. Vid remissbehandling av motionen har också samtligaremissinstanser uttalat att nuvarande bestämmelser inte är helt tidsenliga. Ensådan ändring som förespråkas av motionären kan utskottet emellertid inteställa sig bakom. Som framhållits av revisorsorganisationerna kan nämligen, omundantaget från specifikationskravet knyts till endast det ägda bolagetsförhållanden, avsevärda nackdelar uppkomma. Föreningen har som exempel härpå nämnt att med motionärens förslag skulle ett innehavav Volvoakfier som understiger 150 milj, kr, få lämnas ospecificerat. Medhänsyn till vad bokföringsnämnden anfört i sitt remissyttrande anser sigutskottet kunna utgå från att nämnden till närmare överväganden tar upp fråganom en modernisering av specifikationskravet beträffande aktier och tar deinitiafiv till lagändring som kan visa sig erforderliga. Någon vidare åtgärdfrån sida med anledning av motion 589 är därför inte påkallad. EnligtBFL skall i balansräkningen redovisas olika anläggningsfillgångar såsom skepp, maskiner, inventarier o. d. samt byggnader. I ABL föreskrivs 10 härutöverbeträffande anläggningstillgångarna att vissa särskilda upplysning- LU1985/86:6 ar skall lämnas i balansräkningen. För dessa tillgångar skallredovisas dels fillgångarnas anskaffningsvärde, dels det sammanlagda beloppetav de av-och nedskrivningar på anskaffningsvärdet som föreslagits intillbalansdagen. Har sådana tillgångar uppskrivits, skall även anges kvarståendeoavskrivet belopp av uppskrivningen. Syftet med nämnda regler i ABL är attläsaren av bolagens årsredovisning skall kunna få en uppfattning om storlekenav befintliga dolda reserver och en bättre grundval för bedömning avföretagets-avskrivningar, I mofion 591 görs gällande att den nuvarande skyldighetenför bolagen att i balansräkningen redovisa inventarier torde vara av begränsatvärde och inte motsvara det ganska omfattande merarbete som fordras. Enligtmofionären bör specifikationskravet slopas. Motionären anser att det skullevara en förbättring om bolagen i sina förvaltningsberättelser redovisade detgångna årets nyinvesteringar i maskiner och inventarier med särredovisning avsådana tillgångar som finansierats genom s. k. leasing. Motionären yrkar attABL ändras i enlighet med det anförda. Med anledning av vad som anförs i motionen vill utskottetinledningsvis peka på att specifikationskravet beträffande anläggningstillgångarinte är så långtgående som synes framgå av mofionen. Något krav attanskaffningsvärdet m. m. för varje maskin och annat inventarium skallredovisas uppställs sålunda inte i ABL. Uppgiftsskyldigheten gäller blottbalansposten i dess helhet. Enligt en av bokföringsnämnden utfärdad anvisning(KFS 1977:28 BFN 7) måste bolaget däremot upprätta en förteckning eller ettregister över maskiner och annat som ingår bland anläggningsfillgångarna.Vidare behöver s. k. korttidsinventarier, dvs. mindre värdefulla tillgångarmed en livslängd av högst , inte redovisas bland anläggningstillgångarna, I likhet med flertalet av de instanser som yttrat sig övermotionen anser utskottet att gällande redovisningsregler beträffandeinventarier fyller en vikfig funktion. Upplysningar om fillgångarnasanskaffningsvärden och gjorda nedskrivningar ger sålunda läsaren avårsredovisning väsenfiig information om företagets ställning. framhållit är inventarieförteckningar vidare av stor betydelsesom underlag för deklarations- och uppgiftsskyldigheten samt för kontrollen avdenna. Utskottet delar därför den uppfattning som kommit till uttryck iremissyttrandena från bokföringsnämnden, ochrevisorsorganisationerna att redovisningskravet bör behållas. Vad härefter angår motionärens önskemål om redovisning avnyinveste ringar vill utskottet hänvisa fill vad bokföringsnämnden och FAR anfört. Enligt dessa remissinstanser tillgodoses önskemålet genom att större bolag redan är skyldiga att i finansieringsanalysen redovisa nyinvesteringar i maskiner m. m. Även motionärens önskan att leasingobjekt skall redovisas får i viss mån anses uppfylld genom en rekommendafion från FAR, Enligt denna skall, när företaget i leasingavtalet åtagit sig att vid hyrestidensutgång överta leasingobjektet, detta objekt redovisas bland anläggningstillgångar na, I övriga fall, dvs, när företaget har rätt men ej skyldighet att överta objektet eller när någon övertaganderätt inte finns, skall någon redovisning ej ske, Om en väsenfiig del av företagets anläggningar förhyrs bör dock enligt 11 rekommendationen dettaförhållande anges i förvaltningsberättelsen eller i LU 1985/86:6 not tillbalansräkningen. Även om sålunda leasingobjekt i viss utsträckning redovisas ibolagens årsredovisning kan utskottet dela motionärens uppfattning attnuvarande ordning inte är helt fillfredsställande. ochriksskatteverket har också uttalat att en ökad redovisning av leasingobjekt ärönskvärd, Enhgt utskottets mening bör man dock inte tynga lagsfiftningen medsärskilda regler om uppgiftsskyldighet beträffande inhyrda maskiner m. m. Detfår ankomma på bokföringsnämnden och revisorsorganisationerna att genomanvisningar och rekommendafioner ge riktlinjer för vad som kan anses utgöra godredovisningssed i förevarande hänseende. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifall också till motion 591. Omen anläggningstillgång kan anses ha ett bestående väsentligt övervärde, fårenligt BFL uppskrivning av tillgången ske under förutsättning attuppskrivningsbeloppet används till erforderlig nedskrivning av värdet på någonannan anläggningstillgång och särskilda skäl föreligger för en sådan utjämning.Fast egendom, som åsätts taxeringsvärde, får inte skrivas upp övertaxeringsvärdet. EnligtABL får uppskrivningsbeloppet användas även till ökning av akfiekapitalet genomnyemission eller fondemission eller till avsättning till uppskrivningsfond.Medel i en uppskrivningsfond kan senare användas för nedskrivning av värdet påen anläggningstillgång eller för ökning av aktiekapitalet genom nyemissioneller fondemission. Bakgrundentill förevarande regler är att ett bolag inte bör kunna skapa utdelningsbarvinst genom att skriva upp värdet på anläggningstillgång. Utdelningsbar vinstfår inte heller åstadkommas genom nedsättning av aktiekapitalet. Sådannedsättning får därför ske endast för avsättning till reservfond eller föromedelbar täckning av förlust enligt fastställd balansräkning, om förlusteninte kan täckas av fritt eget kapital. För att förhindra att medel förs ut frånbolaget finns vidare regler som innebär att beslut om vinst-ellerförlustdispositioner skall fattas av ordinarie bolagsstämma, att beslut omnedsättning av aktiekapitalet skall registreras och att vinstutdelning iprincip inte får ske efter registreringen. Imotion 590 framhålls att i och för sig solida företag kan drabbas av sådanaförluster att likvidationsreglerna i ABL blir tillämpliga. Som exempel nämnermotionären att många företag med utlandsskulder råkade i svårigheter efterdevalveringen . Även om företaget har tillgångar, vilkas verkliga värdeöverstiger det bokförda och vilkas övervärde väl svarar mot den balanseradeförlusten, kan företaget bli tvunget att gång på gång upprätta enkontrollbalansräkning enligt likvidationsreglerna, något som är omständligt ochskadar företagets anseende. För att övervärdet på företagets fillgångar skallkunna användas till täckning av den balanserade förlusten måste företagetenligt gällande regler först göra en uppskrivning och avsätta beloppet till enuppskrivningsfond, som därefter används för en höjning av aktiekapitalet genomfond- eller nyemission. Aktiekapitalet kan sedan sättas ned och de balanseradeförlusterna täckas. Enligt motionären är detta förfarande krångligt,byråkratiskt och onödigt kostsamt. därför attABL ändras så att medel i uppskrivningsfond kan användas direkt LU1985/86:6 till täckning av balanserade förluster. Utskottet kan dela motionärens uppfattning att denuvarande reglerna i ABL gör det i viss mån både svårt och kostsamt förföretagen att täcka balanserade förluster med medel ur uppskrivningsfonden. EnförenkUng kan därför i och för sig vara motiverad. Som framhållits av bådebokföringsnämnden och vid remissbehandlingen av motionen kandock motionärens förslag inte utan vidare genomföras. För att förhindra attmedel förs ut ur bolaget till nackdel för aktieägare, borgenärer och andramåste en möjlighet att använda medel i uppskrivningsfonden till förlusttäckningkringgärdas med regler motsvarande dem som gäller vid nedsättning avaktiekapitalet. Sålunda måste bestämmelser införas som förhindrar attvinstutdelning sker och att uppskrivningsfonden utnyttjas när bolagetdisponerar fritt eget kapital. Vidare erfordras bestämmelser om att bolagsstämmanskall fatta beslut om användningen av uppskrivningsfonden och om att sådana beslutskall registreras. Enligt utskottets mening är det tvivelaktigt om man genom ensådan lagstiftning verkligen uppnår någon mera betydande förenkling. Utskottetvill också hänvisa till vad anfört i sitt remissyttrande,nämligen att det kan ifrågasättas huruvida de erforderliga ändringarna kaninföras i det nuvarande väl underbyggda regelsystemet. Mot bakgrund av det anförda anser sig utskottet i vartfall inte böra förorda en lagändring i enlighet med önskemålet imotion 590. Skulle det finnas ett påtagligt behov av en sådan ändringförutsätter utskottet att regeringen i lämpligt sammanhang tar upp frågan tillnärmare överväganden. Utskottet avstyrker således bifall till motionen, I motion 1673 framhålls att det för ideella föreningarinte finns någon lagstiftning som tar över BFL, Det medför enligt motionärenatt det för sådana föreningar inte är möjligt att skriva upp långt nedskrivnafastigheter i andra fall än när annan tillgång skrivs ned. För att möjliggöra förideella föreningar att i balansräkningen kunna visa en mer korrekt ekonomiskställning hemställer motionären att hos regeringen begär förslag tilländring av BFL i aktuellt hänseende. Utskottet erinrar om att en ideell förening ärbokföringspliktig endast om den driver näringsverksamhet och då barabeträffande denna verksamhet. Från bokföringsplikten undantas vidare ideellförening vars verksamhet endast består av mindre omfattande uthyrning avbyggnad eller del av byggnad. Enligt utskottets mening torde det stora flertalet ideellaföreningar inte driva bokföringspHktig näringsverksamhet. Det är alltså endastett begränsat antal föreningar som motionen gäller. Varken genom deremissyttranden som inhämtats över motionen eller eljest har det i ärendetframkommit att det för dessa föreningar finns något behov av en lagändring. Utskottet vill vidare framhålla att de särskildabestämmelserna i om uppskrivning av anläggningstillgångar bygger på att medel som tas fram vid uppskrivning hänförs till bolagets eget bundna kapital och att sådant kapital skyddas mot urholkning genom olika regler. Ideella föreningar saknar eget bundet kapital och en lagstiftning i enlighet med motionärens önskemål är därför svår att genomföra. Det finns också anledning att påpeka att det inte 13 bara är rörelsedrivandeideella föreningar som måste förena en uppskrivning LU 1985/86:6 av entillgång med en nedskrivning av en annan. Också enskilda näringsidkare ochhandelsbolag måste göra en nedskrivning samfidigt med uppskrivningen. Någon anledning till att de ideella föreningarna skall behandlas annorlunda ändessa näringsidkare kan utskottet inte finna. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet bifall fill motion 1673. attriksdagen avslår motionerna 1984/85:589, 1984/85:590, 1984/ 85:591 och1984/85:1673. (), (), (), StigGustafsson (s), (), (), (),(), (), (), GunnarThollander (s), (), (), () ochKjell (). Per-OlofStrindberg, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med "Medhänsyn" och slutar med "inte påkallad" bort ha följande lydelse: Ilikhet med revisorsorganisationerna anser utskottet att det i första hand finnsanledning att höja den nuvarande beloppsgränsen på , till 100 000 kr.Det kan vidare finnas skäl att överväga om man inte kan slopa regeln om attaktieinnehav som motsvarar av delägande bolagets aktiekapital alltid måsteredovisas, I vart fall synes regeln kunna mjukas upp. Det bör ankomma påregeringen att i lämpligt sammanhang lägga fram förslag till erforderligaändringar i ABL. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motion 589 börges regeringen till känna. delsatt den del av utskottets yttrande som börjar på s. 11 med "I likhet"och slutar på s. 12 med "motion 591" bort ha följande lydelse: Ilikhet med flertalet av de instanser som yttrat sig över mofionen anserutskottet att gällande redovisningsregler beträffande inventarier fyller denviktiga funktionen att ge läsaren av årsredovisningen information om,företagets ställning. Redovisningsplikten medför dock som framhålls i motionenett ganska omfattande merarbete, särskilt för mindre och medelstora företag.Den leder också till att årsredovisningen blir mer detaljerad än vad som kananses erforderligt. Med hänsyn härtill finns det enligt utskottets mening skäl för enöversyn av redovisningsreglerna, som främst bör syfta till a Vid översynen bör enligt utskottets mening närmare övervägasi vilken LU 1985/86:6 omfattning leasingobjekt skall redovisas i företagensårsredovisning. Även om leasingtillgångar i viss utsträckning redan nuredovisas i enlighet med en rekommendafion från FAR anser utskottet nämligen ilikhet med motionären att. nuvarande ordning inte är tillfredsställande. och har också uttalat att en ökadredovisning av leasingobjekt är önskvärd. En översyn av reglerna förredovisning av leasingegendom bör inte begränsas enbart fill det förhyrandeföretagets förhållanden. Det synes enligt utskottets bedömning vara minst likaviktigt att klarlägga hur det uthyrande företaget bör redovisa den uthyrdaegendomen. Det får ankomma på regeringen att närmare bestämma formerna förutredningsarbetets bedrivande. Vad utskottet sålunda med anledning av mofion 591 anförtom behovet av en översyn av reglerna om redovisning av inventarier bör gesregeringen till känna. dels att den del av utskottets yttrande på s. 13 sombörjar med "Utskottet kan" och slutar med "till motionen"bort ha följande lydelse: Utskottet delar mofionärens uppfattning att de nuvarandereglerna i ABL gör det både svårt och kostsamt för företagen att täckabalanserade förluster med medel ur uppskrivningsfonden. Det förfarande som förnärvarande måste tillämpas är dessutom tidskrävande. En förenkling är därförenligt utskottets mening klart mofiverad. Som framhållits av både bokföringsnämndenoch vid remissbehandlingen av motionen kan dock mofionärensförslag inte utan vidare genomföras. För att förhindra att medel förs ut urbolaget till nackdel för akfieägare, borgenärer och andra måste en möjlighetatt använda medel i uppskrivningsfonden fill förlusttäckning kringgärdas medregler motsvarande dem som gäller vid nedsättning av aktiekapitalet. Sålundamåste bestämmelser införas som förhindrar att vinstutdelning sker och attuppskrivningsfonden utnyttjas när bolaget disponerar fritt eget kapital. Vidareerfordras bestämmelser om att bolagsstämman skall fatta beslut om användningenav uppskrivniningsfonden och om att sådana beslut skall registreras. Med hänsyn härtill anser utskottet det lämpligt att fråganom en förenkling av ABL i nu aktuellt hänseende bör övervägas närmare i sambandmed den av utskottet ovan förordade översynen. Detta bör medanledning av motion 590 som sin mening ge regeringen till känna. dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s.13 med "Enligt utskottets" och slutar på s. 14 med "motion 1673" bort haföljande lydelse: Vid remissbehandling av motionen har bokföringsnämnden framhållit att det ur flera synpunkter är otillfredsställande att oUka regler om uppskrivning av anläggningsfillgångar gäller för olika företagsformer. Enligt nämnden är emellertid frågan om uppskrivning komplicerad och den går knappast att lösa utan att ställning tas till en rad av de grundläggande principer varpå den nuvarande redovisningslagsfiftningen vilar. har därför förordat att de regler om uppskrivning av anläggningstillgångar som gäller för olika företagsformer görs till föremål för en allmän översyn. Också FAR har ställt sig positiv fill mofionärens förslag. Utskottetkan dela denna uppfattning. Frågan om uppskrivning av LU 1985/86:6rörelsedrivande ideella föreningars anläggningstillgångar och därmed sammanhängandespörsmål bör därför utredas. I sammanhanget finns anledning att påpekaatt det inte bara är rörelsedrivande ideella föreningar utan även enskildanäringsidkare och handelsbolag som måste förena en uppskrivning av en tillgångmed en nedskrivning av en annan. Vid utredningsarbetet bör därför beaktasmöjHgheterna fill förbättringar i aktuellt hänseende även för sistnämnda slagav rörelseidkare. Nära fill hands ligger enligt utskottets bedömning atterforderliga lagändringar sker i lagen (1980:1103) om årsredovisning m. m, ivissa företag. Utskottet vill understryka att regler som underlättaruppskrivning av tillgångar måste kombineras. med föreskrifter som förhindraratt de medel som tas fram vid uppskrivning används fill vinstutdelning. anfört bör med anledning av motion 1673 som sin mening geregeringen till känna. delsock att utskottet bort hemställa attriksdagen med anledning av motionerna 1984/85:589, 1984/ 85:590, 1984/85:591och 1984/85:1673 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. LU1985/86:6 Bil, Sammanställning av remissyttrandena över motionerna1984/85:589,590,591 och 1673 Redovisning av aktieinnehav i aktiebolags årsredovisning BFN framhåller att syftet med regeln om specifikation avaktiebolags aktieinnehav är att ge en möjlighet för i första hand större bolagatt låta bli att specificera innehav av mindre poster av akfier (och andelar)där innehavet närmast är av social karaktär och där en offentlig specificeringkan antas sakna nämnvärt intresse. Även om begränsningsregeln gäller för allatyper av akfier är dess primära syfte alltså inte att innehav av börsnoteradeaktier skall kunna undantas från specifikationskravet, BFN har i sin verksamhet kunnat konstatera attaktiebolagslagens regler om specifikation av aktieinnehav i vissa hänseenden ärotidsenliga. Nämnden anser emellertid inte att de i motionen föreslagnabeloppsgränserna skulle lösa dessa problem utan vill i stället föreslå attreglerna i 11 kap, 8 § p, 1 i aktiebolagslagen görs till föremål för en allmänöversyn, där hänsyn tas till specifikationskravets relevans med hänsyn tilldess ursprungliga och nuvarande syfte. Enligt nämndens uppfattning bör i dettasammanhang en allmän översyn av samtliga specifikationsregler i 11 kap, 8 och 9§§ akfiebolagslagen göras, BFN är beredd delta i detta arbete. delar motionärens uppfattning att dengällande specifikationsskyldigheten torde vara betungande för många företagoch är därför principiellt positiv till en lättnad härvidlag. Utan att närmareutredning förebragts har förbundet dock svårt att bedöma vilken gräns somlämpligen skulle kunna ersätta den nuvarande, SHIO-Familjeföretagen delar motionärens uppfattning attårsredovisningar inte i onödan skall behöva tyngas med specifikationer överaktieinnehav i de fall detta är utan intresse för att bedöma bolagetsverksamhet och ekonomiska ställning. FAR instämmer i att beloppsgränsen för specificering avaktieinnehav numera är onödigt låg och av praktiska skäl gärna kan höjas, Specificeringsgränsen kan dock inte, som motionärenföreslår, frigöras från det ägande bolagets förhållanden, Mofionärens förslag skulle innebära 17 att varjeaktieinnehav i AB som, vid nuvarande kurs, understiger ca LU1985/86:6 150 milj, kr, skulle få lämnas ospecificerat. Detta skulle gällat,o,m, om Bil. aktieposten vore det ägande bolagels enda tillgång ochupplysning om innehavet sålunda vore av avgörande betydelse för bedömningen avbolagets ställning, FAR föreslår att lagens beloppsgräns indexeras eller höjstill . SRS instämmer i att nuvarande beloppsgränser med hänsynfill inflationen sedan beloppen fastställdes i många fall är lågt satta.Samfundet anser emellertid att gränserna även framöver måste knytas till detägande bolagets kapital. SRS föreslår, att det fasta beloppet , ökastill . En ändring till att avse kapitalförhållandena i det eller deägda bolagen skulle avsevärt minska möjligheterna till ekonomisk analys ochbedömning av bolag med omfattande likviditetsplacering i exempelvisbörsnoterade aktier. Detta gäller i synnerhet vid tillfällen med fallandebörskurser. Nuvarande redovisningsteknik behöver därför även framöverbibehållas utom vad just avser beloppsgränsens anpassning som angivits ovan. Användning av medel i uppskrivningsfond () BFN har observerat de praktiska olägenheter som liggerdäri att förutsättningen för att uppskrivningsbelopp skall kunna avräknas motförluster är att aktiekapitalet först ökas genom fondemission och därefternedsätts. Nämnden instämmer därför i motionens hemställan om attaktiebolagslagen skall ändras så att det blir möjligt att avräkna förlusterenligt fastställd balansräkning direkt mot uppskrivningsfonden. För att den föreslagna ändringen skall inskränka sig förenkling av det praktiska förfaringssättet och inte innebära någon ändringi sak i de relafivt stränga regler som omgärdar uppskrivningsförfarandet måsteemellertid enligt BFN:s uppfattning följande beaktas. För det första måstesamma restriktioner rörande vinstutdelningen som finns i 6 kap. 5 §aktiebolagslagen knytas till en regel om direkt avräkning. För det andra måsteregeln utformas så att beslut om "kvittning" fattas av bolagsstämmanoch för det tredje krävs att förlust får avräknas mot uppskrivningsfond först iden mån den inte kan avräknas mot fritt eget kapital,