bet · G901UbU2 · 1985-12-31 00:00:00 — I likhet med vad som är fallet med förevarandemotioner avsåg förslagen en verksamhet i sådana organisatoriska former som ihuvudsak överensstämmer med 'formerna för den reguljära verksamheten med s. k.idrottsgymnasier, vilket innebär att jämkning av fimplanen i viss omfattningkan medges. Utskottet förordade att försöksverksamhet med personligaintresseval skulle få anordnas i estetiska ämnen såsom musik och bild. En elevsspeciella intresse för ett särskilt ämne som inte är idrott eller ett estetisktämne borde kunna tillmötesgås inom den reguljära ramen för berört ämne ellerberörda ämnen. Detta blev också beslut (rskr. 1983/84:412).Utskottet erinrade i sammanhanget om de möjligheter till fördjupning somspecialarbete och temastudier erbjuder. Utskottet vill med anledning av de förevarande motionernaframhålla att redan valet av studieväg i gymnasieskolan är ett val som ärbetingat av personligt intresse eller personlig fallenhet. Denmatematikintresserade elev som väljer naturvetenskaplig linje eller fyraårigteknisk linje får avsevärt mer undervisning i matematik än den som väljer enannan linje. Likaså erbjuds den språkintresserade eleven större möjlighetertill språkstudier på humanistisk linje än på andra linjer. Det finns enligt utskottet anledning att peka på attmofionärernas förslag om matematik- och språkgymnasier innebär att elev befriasfrån deltagande i viss undervisning under sammanlagt högst perårskurs i ett eller flera ämnen i fimplanen för den studieväg eleven tillhörför att ägna sig åt studier i matemafik eller ett särskiltspråk (jfr förordning (SÖ-FS 1984:223) om försöksverksamhet i gymnasieskolanmed individuella timplanejämkningar för estetisk verksamhet). Med hänvisning till det anförda och fill sittställningstagande i frågan avstyrker utskottet mofion 1984/85:2528.I detta sammanhang kan det enligtutskottet finnas anledning att erinra om att SÖ i sin anslagsframställ- UbU 1985/86:2 ning för /87 föreslår en försöksverksamhet medsärskild matemafikkurs vid en gymnasieskola (). Förslaget innebär ingenomfördelning av lekfionstid. Beträffande mofion 1984/85:1899, som främst tar sikte påmöjligheten att försöksvis vid särskilda "språkgymnasier" studeraicke västeuropeiska språk, vill utskottet tillägga följande. Utskottet delar motionärens uppfattning att det med tankepå våra kulturella och kommersiella förbindelser med andra länder är av värdemed ökade kunskaper i andra språk än de västeuropeiska. I läroplanen förgymnasieskolan (Lgy 70) meddelas allmänna bestämmelser fill timplanerna. Enligtdessa är det möjligt att på tre- eller fyraårig linje anordna utbildning iannat modernt språk än tyska, franska, ryska eller spanska såsom C-språk (dockej engelska). För detta fordras SÖ:s medgivande. Likaså efter särskiltmedgivande av SÖ kan studium av utomeuropeiska moderna språk förekomma påhumanistisk linje, varvid språket erhåller samma timtal som latin, eventuelltlatin och grekiska, enligt timplanen för halv- eller helklassisk variant.Läroplanens bestämmelser medger sålunda studium av sådana språk som åsyftas imofion 1984/85:1899. Som utskottet ser det är det vissa praktiskaomständigheter, såsom tillgången på kompetenta lärare, som sätter en gräns förde möjligheter att anordna undervisning i exempelvis utomeuropeiska språk somläroplanen erbjuder. Det borde eniellertid enligt utskottets uppfattning varamöjligt att på vissa större orter genom utnyttjande av kvalificeradelärarkrafter inom högskolan bredda språkutbudet i gymnasieskolan i den riktningsom motionären antyder. Det ankommer på utbildningshuvudmannen att taerforderliga inifiativ. Utskottet utgår från att den statligaskoladministrationen medverkar härvid. Utskottet har i det föregående avstyrkt motion1984/85:2528 om särskilda språk- och matematikgymnasier. Med hänvisning härtilloch till vad utskottet därefter har redovisat om möjligheter att anordnaundervisning i moderna språk i gymnasieskolan anser utskottet det inte varapåkallat att uttalar sig om uppdrag till SÖ att utredaförutsättningarna för försöksverksamhet med språkgymnasier med särskildinriktning mot icke västeuropeiska språk. bör sålunda avslå ävenmotion 1984/85:1899. I tre mofioner behandlas frågan om handikappade(rörelsehindrade) elevers möjligheter till gymnasial utbildniitg. I mofionerna 1984/85:1847 (s) och 1984/85:1933 (s) erinrasom beslut om avveckling av försöksverksamheten med särskilda anordningar för utbildning för svårt rörelsehindrade m. fl. i gymnasium (prop. 1983/84:27, UbU 1983/84:8, rskr. 1983/84:112). Enligt den förra motionen krävs nu att kommunerna anordnar boende och service för dem som måste bo utanför det egna hemmet. Emellertid saknas bestämmelser i skollagen eller annan lag som garanterar åtgärder som fillgodoser de rörelsehindrades behov av tjänster (boende, medicinsk service m. m.). Regeringen bör enligt motionärerna vidta åtgärder som säkrar 10 rörelsehindradeelevers rätt till gymnasieundervisning. I den senare motio- UbU 1985/86:2 nenpåpekas att landstingskommunernas skyldighet att genom anordnande av elevhemsörja för att rörelsehindrade eller eljest fysiskt handikappade barn kan deltai undervisning begränsas till att avse (jfr Lag om elevhem förvissa rörelsehindrade barn m.fl., SFS 1965:136). Beslutet om avveckling avförsöket vid gymnasium innebär risk, menar motionärerna, attenskilda elever kan drabbas och att ojämlikhet kan uppstå beroende på var manråkar bo. Motionärerna yrkar att av regeringen begär förslag omändring i lagen om elevhem för vissa rörelsehindrade barn m.fl., så att denomfattar jämväl gymnasieskolan. Utskottetvill med anledning av motionerna anföra följande. beslutade om åtgärder för elever medhandikapp i det allmänna skolväsendet (prop. 1983/84:27, UbU 1983/84:8, rskr.1983/ 84:112). Beslutet innebär bl. a. att riket skall delas in i ett antalplaneringsregioner och att planeringsberedningar skulle inrättas förhandikappades undervisning. Vidare skulle försöksverksamheten medgymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade elever vid gymnasium iStockholm upphöra. Någon intagning till utbildning på dittills gällande villkorskulle inte ske inför /86 och . Utskottet framhöll emellertidatt detta inte uteslöt att elever från hela landet tas in vid Skärholmensgymnasium som ett resultat av samarbete mellan planeringsberedningar. Medel motsvarandedet särskilda statsbidraget som dittills hade utgått till elevernasundervisning vid gymnasium skulle föras över till det s. k.SÅS-anslaget. Kostnaden för elevens skolgång skall inte betalas heltmed statliga medel. Den kommun där eleven bor skall ha ett ekonomiskt ansvarför elevens skolgång. Styrelsen för vårdartjänst bedriver verksamhet medomvårdnad och därmed sammanhängande åtgärder för de rörelsehindrade elevernavid gymnasium. Statligt bidrag utgår även för denna verksamhet.Bidraget avser således inte undervisningskostnader. Statens förhandlingsnämndhar regeringens uppdrag att förhandla om kommunalt övertagande av dennaverksamhet. Utskottet har erfarit att förhandlingar ännu pågår. Iavvaktan på resultatet av dessa förhandlingar disponerar styrelsen förvårdartjänst tills vidare medel för fortsatt verksamhet (prop. 1984/85:100, SoU1984/85:22, rskr. 1984/ 85:267). Enligt vad som förordades i prop. 1983/84:27borde medel motsvarande det statliga bidraget till omvårdnad m. m. föras övertill SÅS-anslaget att användas för åtgärder inom undervisningen. Förevarande motioner tar sikte på de rörelsehindradeelevernas boende och omvårdnad. Som framgår av det föregående har utgått från att kommunerna skall ansvara för de berörda elevernas skolgång och därvid även medverka fill att eleverna erhåller den omvårdnad som krävs. har sålunda inte genom lagstiftning velat ålägga kommunerna skyldighet att svara för omvårdnad och teknisk assistans åt de handikappade elever som önskar gymnasial utbildning. Den osäkerhet som förefaller råda beträffande kommunernas åtaganden och som motionärerna ger uttryck för torde enligt utskottets mening hänföra sig till att en ny organisation just har genomförts och att det krävs för att finna nya former för verksamhe- 11 ten.Utskottet utgår fortfarande från att kommunerna är beredda ta sitt UbU1985/86:2 ansvar i nu berört hänseende. Utskottet är sålunda inteberett att med anledningav förevarande motioner föreslå att av regeringen begäraförslag om lagstiftning. Utskottet vill emellerfid i sammanhanget erinra omatt rik.sdagen i samband med beslut under det förra om nyomsorgslag som sin mening gav regeringen till känna vad socialutskottet hadeanfört om utredningsarbete med inriktning på att precisera vilka gruppersom bör omfattas av lagen och belysa behovet av kompletterande särskildaomsorger (prop. 1984/85:176, SoU 1984/85:27, rskr. 1984/85:386). Syftet medutredningen borde enligt utskottet vara att utvidga omsorgslagen att gällaalla barn och ungdomar som har behov av särskilda omsorger. Med hänvisning till vad utskottet nu har anfört omgymnasial utbildning för handikappade föreslår utskottet att avslårmotionerna 1984/ 85:1847 och 1984/85:1933. I motion 1984/85:2796 (c) yrkande 2 hemställs attriksdagen som sin mening skall ge regeringen till känna vad i motionen haranförts om handikappades utbildningsmöjligheter efter den obligatoriska skolan.I mofionen påpekas att den allmänna utvecklingen att öka möjligheterna till godutbildning för alla måste omfatta handikappade över hela landet. Enligtmotionärernas mening bör möjligheterna för de handikappade förbättras genom enökad tillgång på elevassistenter inom gymnasieskolan. Utskottet har i det föregående redovisat den huvudsakligainnebörden av beslut om åtgärder för handikappade eleveri det allmänna skolväsendet såvitt avser dessa elevers möjligheter tillgymnasial utbildning. Härav framgår bl. a. att den kommun där eleven bor skallha ett ekonomiskt ansvar för elevens skolgång. Om en elev går i en annankommuns skola skall elevens hemkommun, dvs. den kommun där eleven är kyrkobokförd,betala interkommunal ersättning. Visst statligt bidrag till särskilda kostnaderför elevens undervisning, såsom teknisk assistans, avses kunna utgå. Medhänvisning härtill och till vad i övrigt anförts i det föregående omkommunernas ansvar avstyrker utskottet motion 1984/85:2796 yrkande 2. I motion 1984/85:2796 (c) behandlas även frågan ominformation i handikappfrågor (yrkande 1). Den allmänna kunskapen omfunktionsnedsättningar är enligt motionärerna bristfällig. Handikappkunskap ären självklar del av undervisningen på alla utbildningsnivåer och bör ingå sornen integrerad del i skilda ämnen, framhålls det i motionen. För vissayrkesutbildningar är handikappkunskap av särskild betydelse. behandlade under det förra ettlikartat motionsyrkande (mot. 1983/84:2513 yrk. 1, UbU 1984/85:4). a.erinrade utskottet då Om att frågor om människor med skilda slag av handikapptas upp i läroplanerna för och gymnasieskolan. Med hänvisninghärtill och fill av SÖ och UHÄ för regeringen redovisade uppdrag avseende bl.a. behov och utbildning av lärare för insatser inom skolväsendet för elever sombehöver särskilt stöd ansåg utskottet att det fanns goda förutsättningar attuppnå syftet med bl. a. det då aktuella motionsyrkandet om utbildning ochinformation i handikappfrågor. Utskottet hänvisar till vad som anfördes av utskotteti ärendet under det förra och avstyrker härmed motion 12 1984/85:2796yrkande 1. Hemställan UbU 1985/86:2 Åberopande vad utskottet har anfört i det föregåendehemställer utskottet 1. beträffande ämnet religionskunskap samtundervisning i livs åskådningsfrågor attriksdagen med anledning av motionerna 1984/85:520, 1984/85:611, 1984/85:1331yrkande 2,1984/85:1896 yrkande 2 och 1984/85:1931 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet har anfört, 2. beträffandeförsöksverksamhet med ämnet kulturkuitskap attriksdagen avslår motionerna 1984/85:1331 yrkande 1 och 1984/ 85:1888, 3. beträffandeengelska som C-språk att avslår mofion 1984/85:2544, 4. beträffandeskolans fredsundervisning att avslår motion 1984/85:2541, 5. beträffandekurser i matlagning m. ttt. att avslår motion 1984/85:2532, 6. beträffandeutbildning av vårdpersonal inom omsorgerna om psykiskt utvecklingsstörda attriksdagen avslår mofionerna 1984/85:1024 och 1984/85:1342, 7. beträffandeutbildning av cirkusartister att avslår motion 1984/85:870, 8. beträffandematematik- och språkgymnasier attriksdagen avslår motionerna 1984/85:1899 och 1984/85:2528, 9. beträffande gymnasial utbildning för rörelsehindrade attriksdagen avslår mofionerna 1984/85:1847 och 1984/85:1933, 10. beträffande elevassistenter itiomgyi7tnasieskolan att avslår motion 1984/85:2796 yrkande 2, 11. beträffande information i handikappfrågor att avslår motion 1984/85:2796 yrkande 1. Närvarande: (), Per (), HelgeHagberg (s), (), (), (),(), (), (), MargaretaHemmingsson (s), (), (vpk), (), () och (). Reservationer UbU 1985/86:2 Skolans fredsundervisning (mom. 4) Per , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjar"Enligt utskottets" och på s. 7 slutar "motion1984/85:2541" bort ha följande lydelse: Utskottet instämmer i motionärernas uppfattning attfredsundervisningen bör präglas av enhälliga tidigare uttalande omfrihetens betydelse för en varaktig fred. Fredsundervisningen bör från dennautgångspunkt innefatta en saklig undervisning om fredens förutsättningar och omorsaker till krig. Den säkerhetspolitik, varom det råder bred enighet i vårt land,måste ges en utförlig behandling liksom försvarets uppgift som en fredsbevarandefaktor. () har givit ut ettservicematerial "Fredsundervisning" med underrubrikerna Fred,Frihet, Utveckling, Mänskliga rätfigheter (S 85:13, 25 sidor). Utskottet anseratt materialet, trots vissa förtjänster, ej i fillräcklig utsträckning tagitfasta på tidigare uttalande om frihetens grundläggande betydelse fören varaktig världsfred. Frågan om frihet gäller givetvis inte, tvärtemot vadSÖ-materialet framhåller, endast vår demokrati och vårt nationella oberoende.Också andra nationers möjligheter att uppnå demokrafi och nafionellt oberoendeförutsätter frihet. Frihet är därvidlag inte en faktor som kan jämställas medfred, utveckling och mänskliga rättigheter, som SÖ-materialet gör, utan denöverordnade förutsättningen för att fred skall råda i världen och för attrespekten för de mänskliga rätfigheterna skall kunna upprätthållas. Utskottet finner därför att läroplanernas föreskrifter,det av SÖ utgivna servicematerialet och det fortsatta arbetet med de nuaktuella frågorna kräver ett uttalande till stöd förfredsundervisningen. Vad utskottet nu har anfört bör med bifall tillmotion 1984/ 85:2541 som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande skolans fredstmdervisning attriksdagen med bifall till motion 1984/85:2541 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet har anfört. Språkgymnasier m. m. Per , och (alla m) anser deb att den del av utskottetsyttrande som på s. 9 börjar "1 samband" och I på s. 10 slutar"motion 1984/85:1899" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning så som den harkommit till uttryck i motion 1984/85:2528 att möjligheten bör öppnas för elever med särskilda intressen eller särskild fallenhet att specialisera sig på även andra områden än idrott och estefiska ämnen, även när specialintresset faller inom ett område som täcks av skolämne. Utskottet anser sålunda att bör ändra sitt beslut att begränsa elevernas möjligheter till 14 personligaintresseval till dels den reguljära verksamheten med kombination UbU 1985/86:2av gymnasieskolstudier och specialidrott, dels försöksverksamhet med utökattimtal i estetiska ämnen (UbU 1983/84:29, rskr. 1983/84:412). En utvidgadmöjlighet till specialisering bör inledas med en verksamhet där elevernasspeciella intresse för språk eller matematik kan tillgodoses genom atttimplanen jämkas till förmån för det berörda ämnet. Med sådan verksamhet skulleäven syftet med motion 1984/85:1899 kunna tillgodoses. Vad utskottet nu haranfört om språkgymnasier m.m. bör med bifall fill motion 1984/85:2528och med anledning av motion 1984/85:1899 som sin mening ge regeringen tillkänna. dels att utskottets hemställanunder 8 bort ha följande lydelse: 8. beträffande matetnatik- ochspråkgyt7inasier att med anledning av motionerna 1984/85:2528 och1984/ 85:1899 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet haranfört, Språkgymnasier m. m. (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 10 sombörjar "Beträffande mofion" och slutar "motion1984/85:1899" bort har följande lydelse: Mofion 1984/85:1899 tar främst sikte på möjligheten attförsöksvis studera icke västeuropeiska språk vid särskilda"spiåkgymnasier". Utskottet delar motionärens uppfattning att det medtanke på vårt lands kulturella och kommersiella förbindelser är av stort värdemed ökade kunskaper i andra språk än de västeuropeiska. Bestämmelserna iläroplanen för gymnasieskolan (Lgy 70) medger visserligen studier i andramoderna språk än de vanliga västeuropeiska språken. Men vissa praktiskaomständigheter såsom tillgång på kompetenta lärare sätter en gräns för dessamöjligheter. Det vore enligt utskottet av värde att former för samarbete mellanhögskolan och det allmänna skolväsendet kunde utvecklas i syfte att i störreutsträckning göra det möjligt att i gymnasieskolan studera exempelvisutomeuropeiska språk. Förutsättningarna för sådant samarbete torde vara bäst påhögskoleorter. Utskottet anser att regeringen bör föranstalta om åtgärder föratt vissa gymnasieskolor skall kunna ges en särskild profil med inriktning påspråkundervisning. För sådana utbildningar bör hela riket vara upptagningsområde.Utskottet erinrar om vad SÖ i sin anslagsframställning för /87har föreslagit om försök med särskild matematikkurs vid en gymnasieskola(). Vad utskottet nu har anfört om språkgymnasier börriksdagen med anledning av motion 1984/85:1899 som sin mening ge regeringentill känna. deb att utskottets hemställan under8 bort ha följande lydelse: 8. beträffande språkgytnnasier tn. m. att riksdagenmed anledning av motion 1984/85:1899 och med avslag på motion1984/85:2528 som sin mening ger regeringen till känna vad j5 Särskiltyttrande Ubu 1985/86:2 Språkgymnasier m. m. YlvaAnnerstedt (fp) och () anför: Beträffandeindividuella fimplanejämkningar och möjligheterna att därigenom tillmötesgågymnasieskolelevernas personliga intressen har vi den grundläggandeuppfattningen att det bör vara möjligt även för elever med annan specialtalangän idrott eller med andra speciella intressen än för estetiska ämnen attutveckla sig genom anordningar liknande dem som förekommer vid s. k.idrottsgymnasier. Vi hänvisar till vad som anförts i denna fråga i reservation16 (fp) fogad till utbildningsutskottets betänkande UbU 1983/84:29. Deifrågavarande timplanejämkningarna medger att upp fill perläsår byts ut till förmån för det av eleven önskade ämnet. Dåvi inte funnit skäl för att göra något särskilt uttalande medanledning av mofion 1984/85:2528, avstår vi nu från att reservera oss. gotab 1985 83517 15