bet · G901KU25 · 1985-12-31 00:00:00 — Har ni förmärkt någon reaktion från regeringenmed anledning av betänkande 1983/84:30 om att man skallge datainspektionen möjlighet att yttra sig och ge er tid att avlämna yttranden?Finns det någon sådan medvetenhet i departementet? : Mitt intryck är att medvetenheten är större,men ibland framgår det inte klart att det är fråga om ett 2-§-yttrande, ellerockså är frågan fokuserad på sådant sätt att man inte upptäcker vad det handlarom när vi har ärendet på vårt bord. : Är det avsiktligt eller beror det påärendets art? : Det är svårt att säga. Vi har under årens loppupplevt allt mellan himmel och jord - muntliga delningar och annat som skullebetraktas som Men det finns inte med i den här omgången. Det har KU 1985/86:25 förekommit alla variationer. : Det skall göras en anmälan om licens. Vihar fått en promemoria av vilken det framgår att en del departement inte hargjort anmälan. Det tycks finnas en allmän tro att det existerar ett antalregister för vilka anmälan inte har gjorts. Det finns en paragraf om att densom uppsåthgen eller av oaktsamhet inte gör anmälan skall dömas. Har manövervägt att överlämna sädana fall som ni har kommit på till rättsinstanser? : Frågan om myndigheters brott mot datalagen harvi levt med . Från och till har vi tagit upp den i vårstyrelse. Åtminstone har vi sagt att det inte ärdatainspektionens uppgift att släpa myndigheter inför domstol, utan vi måstesprida information och råd om vad lagstiftningen innebär. Situationen förändrades drastiskt i samband med att vifick licensinstitutet. Då ställdes frågan på sin spets. Sammaregisteransvarighetsbegrepp gäller efter lagändringen 1982 som gällde förut,men måste man säga till även sådana objekt som inte är intressanta frånintegritetssynpunkt att de är skyldiga att betala en avgift. Gör de inte det,träder en straffsanktion in. Detta är näst intill ohanterligt. Vi kan inte tala om förtingsrätten i att den är registeransvarig. Den vägrar att tro det trotsatt definitionen i datalagen är klar på den punkten. Det gäller ocksåstatsdepariementen. Hälften har skaffat sig licens, och den andra hälften harinte skaffat det, eftersom man tolkar datalagen olika. Statsrådsberedningensäger under hand att den har kommit fram till att den inte behöver licens menhar för säkerhets skull anmält sig ändå. Sex andra departement har vägratdärför att de tycker att det inte föreligger någon licensskyldighet. Detta visar i ett nötskal hur svårt det är att tala om varregisteransvarigheten och licensplikten ligger. När vi inte kunnat klargöradetta för tingsrätter, kronofogdar och åklagarmyndigheter, hur skall vi dåkunna informera enskilda företag om det? Det klarar vi inte. : Licenssystemet har allmänt varit ettsorgebarn. Vi vet att det finns en oerhörd mängd personregister från vilka viskulle kunna få de intäkter vi saknar. Det finns inte något svenskt företag medmer än 30-40 anställda som inte har hcenspliktiga register, men vi har barafått in drygt 17 000 licensanmälningar, och det är som en droppe i havet. Delshar man inte stor förståelse för hcenssystemet, dels har vi inte haft legalaeller ekonomiska möjligheter att driva in pengarna. Som sägeruppfattas skyldigheten på ohka sätt. Alla SLÖR-användare är licensphktiga, ochmånga har skaffat sig hcens, medan andra har underlåtit det. Vi hoppades attdatalagskommittén skulle lösa det problemet. : Jag vill ställa en fråga om hurdatainspektionens synpunkter tas till vara. Vilken är er generella uppfattningom hur man bedömer datainspektionens synpunkter inte bara när det gällerenskilda nya register utan även när det gäller förslag till nya lagar, som kankomma att innebära integritetsinträng? JanFreese: Det är en svår fräga. Man tycker naturligtvis aldrig att man får KU1985/86:25 tillräckligt med gehör för sina synpunkter. Skall jag jämföra medmin tidigare Bil. A 7 verksamhet tycker jag inte att man lyssnar särskiltmycket på oss. Som sade får tunga ekonomiska frågor taöverhanden över integritetsaspekter. har vi haft en genomgång av en rapportfrån statskontoret som var så känslig att den måste sekretesskyddas. Vi hargått igenom sårbarheten i den centrala statsförvaltningen. En konklusion är attintegritetsaspekten ofta sammanfaller med sårbarhetsaspekten. Både statsfinansielltoch framför allt med hänsyn till integritetsfrågorna tror jag att det hadevarit bra för samhället om man hade lyssnat mer på oss. har man kört med ensnöplog, och så står man där med snödrivor som snöplogen inte klarar. : Upplever ni att datainspektionenssynpunkter i kontroversiella frågor som varit uppe till debatt i samhället harfått väga tungt? : Mycket ofta har de fått väga lätt, tycker jag. : har i en intervju sagt atthans erfarenhet är att vid en avvägning mellan individens intresse och detallmännas intresse förlorar alltid individens intresse. År det också ererfarenhet? : Det är väl att hårdra. Men som jag sadesammanfaller integritetsskyddsintresset med många andra intressen som borde habeaktats. Jag ser det som ett stort bekymmer framför mig hur man skall lösamånga av de problem som skapats genom att man drivit användningen av teknikenpå det sätt som man har gjort utan att de här aspekterna beaktats tillräckligt. : I KU:s handlingar där mandiskuterar datalagen och datainspektionen står det att den sakkunskap som manförutsatte att datainspektionen skulle besitta skulle tillmätas stor betydelsevid avgörandet av ohka frågor. Men av de handlingar som vi fått framgåratt regeringen har gått emot både datainspektionens och JK:sbedömning. Har ni någon uppfattning om var regeringens datakompetens finns, omden finns? Den måste ju mena sig ha större kompetens än man förutsatte . : Den var en av de frågor som togs upp påmorgonen med statskontoret. Vi kunde bara samfällt konstatera att det ärdåligt med den ADB-tekniska kompetensen i ministerierna. Det är ett allvarligtbekymmer rent allmänt. Att det i någon mån berör oss är självklart, men det härär ett mycket vidare bekymmer. : Jag skulle vilja ställa en fråga till JanFreese. Vilka slutsatser drar en generaldirektör för ett statligt verk, om denpolicy som han driver med stöd av styrelsen icke vinner gehör hos regeringengenom att överklagade beslut ändras? : Jag vill inte påstå att det är ensamtavgörande, men det är naturligtvis en del i en mognadsprocess när jag byterjobb att jag tycker det är bra attockså någon annan fattar besluten och inte bara den där galne /86:25 Freese. : Hade det inte varit rimligt att man i ettläge sådant som det som har uppstått försökt att få till stånd enförändring, kanske inte bara vad gäller personer utan framför allt när detgäller de lagrum efter vilka datainspektionen arbetar, för att få större klarhetom vad som skall gälla i fortsättningen? Har några initiativ tagits till detta?Har det gått att föra en dialog med regeringen om förändringar på detmateriella planet? : Jag har haft diskussioner med departementet ombåde de legala och de ekonomiska förutsättningarna, men vi har fått mycketlitet gehör. Vi har haft konferenser både i departementet och pådatainspektionen och med flera departement inblandade, och vi har väl inte nåttså långt. : DALK finns ju inte mer. Kunde datainspektionenmärka en större förståelse inom utredningen än hos regeringen för de synpunktersom fördes fram där? : Det har utvecklats därhän att det har bliviten viss politisk nyansering , och den har ökat,tycker jag. Frågorna har bhvit svårare att hantera, för det finns olika läger.Det kommer väl att bli problem även i data- och offentlighetskommittén om maninte samsas mer än vi har anledning att tro . : Om man jämför med utvecklingen i vår näraomvärld, är det då uppfattning att vi är på väg mot ett samhälledär man inte tar tillräcklig hänsyn till den enskildes integritet jämfört meddet lagstiftningsarbete som bedrivs t.ex. i och ? : Jag har det här jobbet ,och så länge jag har det är det naturhgtvis mitt intryck att man inte tartillräcklig hänsyn till den enskildes integritet. Det ligger i sakens natur attjag tycker så. Utvecklingen av social kontroll och sådant varierar, ochdet är inte bara datorer som har betydelse i det sammanhanget. Det finnsdiktaturstater utan datorer. Jag ser som det land som ligger närmast i kölvattnetefter oss. Där har man vandrat ungefär den väg som vi har vandrat, medan man påde flesta andra håll i världen är väsentligt försiktigare i sin datorisering.Ett undantag nu är den lagstiftning som antogs i och somhåller på att bli en valfråga inför nästkommande val. Jag tänker på ,som har väckt stor uppståndelse i , en större debatt än Metropolithos oss, för att använda det som en jämförelsemåttstock. Svenskarna är världensmest datorregistrerade folk, och vi har en integrering mellan register som ärunik. Det är också mina kollegers intryck när jag träffar dem. : Synen på vad integriteten kräver ärnågonting som förändras, men datainspektionen anser sig företräda en tolkning av vad integriteten kräver som människor i gemen kan tänkas ha. Det faktum att det är relativt många besvär men framför allt att många besvär blir bifallna innebär väl att man tillämpar två synsätt på integriteten. tillämparett synsätt, och mängden av ändrade beslut beror på att ett KU 1985/86:25 annorlunda integritetsbegrepp används. Generaldirektören sade att det trots allt är relativt fåbesvär med tanke på den stora mängden ärenden. Beror inte det på att praxisförändras relativt snabbt? Om regeringen går emot datainspektionen i ettärende, leder inte det till att man i nästa ärende rättar sig därefter så attpraxis urholkas relativt snabbt, inte i enlighet med hur människornasuppfattning om integriteten förändras, utan på grund av en politisk tolkning? : Naturligtvis påverkar regeringsbesluten oss -det skall de göra. Å andra sidan har vi haft ett säreget sätt att arbetainledningsvis. Vi sade inte nej med detsamma utan tog upp en diskussion ochfrågade de registeransvariga varför de inte kom med något konstruktivtförslag. Därför fick vi få besvär i inledningen, och alla gick nöjdafrån diskussionerna. Vi har fått integritetsskyddsintressena accepterade avanvändarna. De har haft förståelse för vår verksamhet och inte haft anledningatt klaga, eftersom de har fått en ganska rationell ekonomisk lösning. skall vi inte lägga in de avvägningar som enbesvärsinstans kan göra. Här måste det vara en skillnad. I och med det får manockså räkna med att en del beslut går oss emot. Jag kaninte svara utförligare än sä på den frågan. : Praxis har förändrats genom att beslut haröverklagats där regeringen relativt ofta har bifallit besvär. Motsvarar denförändringen av praxis en förändring av synen på integriteten som ni anser harutvecklats bland människorna? : Jag tror att gapet har vuxit mellanallmänhetens inställning och den praxis som har utvecklats. Vi tycker att vihar haft god kontakt med allmänheten och har fått bekräftat genom och vi legat väl i fas med vad allmänheten anser lämpligt. Det är vi skyldigaatt ta hänsyn till enligt datalagen. : ställer i endelrapport ert påstående om att er verksamhet har ökat i komplexitet mot sinegen utredning, som visar att ni mest behandlar rutinärenden och gör det på ettstandardiserat sätt. Jag skulle vilja ha en kommentar. : Vi har bett om en förvaltningsrevision i fleraår. Jag bedömer att det är olyckligt att man inte gjorde den utan bröt utekonomiavsnittet. På detta sätt fick man kanske en onyanserad bild. Komplexitetenökar , och det gör att det är oerhört svårt att hantera ärendena. Vifick bekräftelse på det av statskontoret . En studie som statskontoret hargjort innehåller en tablå över de granskade myndigheternas databehandling, ochdet var en nyhet för flera myndigheter. De har alltså inte ett grepp om sinegen databehandling. Låt mig berätta en historia med ganska mycket allvar i.När jag presenterade vår bild av REX-systemet för då han var överdirektör för skatteverket bad han att få en kopia, för det skulle spara honom fyra konsultmånader. Vi upplever en växande besvärande komplexitet. Det tarlängre tid att KU 1985/86:25 handlägga ärendena. Att vi sedan inte förmårdebitera rätt är fel av oss. A 7 räcker med att se på ändringarnai skatteregisterlagen för att konstatera att komplexiteten växer. : har ju svarat på en radfrågor och bl.a. varit inne på att praxis har förändrats på grundval av debeslut som har överklagats till regeringen. Med hänsyn till det stora antalet ärenden är det väl trotsallt mycket få ärenden som har gått till prövning hos regeringen. Av de litetmer än 100 ärenden som har prövats av regeringen har i stort sett inte mer änhälften helt eller delvis gått datainspektionen emot. : En tumregel säger att ungefär hälften har gåttoss emot helt eller delvis. : Tyder inte det pä att det trots allthar varit en ganska samstämmig bedömning av de svåra datafrågorna? : Jag kan dra en parallell. Om jag på den tidenjag var domare hade fått 50 av 100 mål ändrade av överinstans, skulle jag nogfunderat på att byta yrke. : Du har inte fått mer än 30 ärenden av50 000 ändrade såvitt jag förstår. : Ser jag på antalet överklagade mål måste jagnog dra den slutsats som jag redovisade. : Du har haft god överblick överdatalagen och datainspektionens verksamhet . Kan man inte dra denslutsatsen av det som har förevarit att datalagen ändå harfungerat ganska bra? : Skall vi dra någon slutsats kan vi säga attden har fungerat förvånansvärt bra jämfört med den syn man hade när den komtill. Det var en pilotlagstiftning, och det var svårt att se vart utvecklingenskulle gä. Men även om det finns många bagatellärenden bland de 100som har överklagats, är flera också tunga ärenden av stor betydelse för olikasektorer. Naturligtvis har de påverkat utvecklingen - det vore fel att påstånågonting annat. : Datainspektionen gör en ganska striktprövning av frågor om den personliga integriteten. Det är klart uttryckt iriksdagens beslut av 1973 att när ärendena kommer under prövning i annaninstans skall denna instans också väga in ytterligare faktorer. Är det då integanska rimligt att den instansen kommer till andra slutsatser ändatainspektionen? : Visst kan det verka så. Det ligger mycket idetta påstående. Men börjar nu tyvärr en del av de här besluten fåeffekter pä sårbarhets-och säkerhetssituationen i många andra företeelser isamhället, eftersom det är samma problematik antingen det gäller företag ellerindivider. detolyckligt att man inte har beaktat de här frågorna mer utan vägt in mer KU1985/86:25 kortsiktiga ekonomiska bedömningar i en del av besluten. : Vilken kommentar har du till de fallsom förekommit där datainspektionen har beviljat tillstånd men JK ochregeringen intagit en mera strikt hållning? : JK har klagat i varierande omfattning. IngvarGullnäs var rätt aktiv i starten. Så kom en mellanperiod då detta låg nere. Däpåverkades också vår praxis av besvärsinstansens beslut. Sedan har JK spottat inävarna och tagit sig an frågorna med stor tyngd. Han har klagat förvånansvärtmycket . Det har i flera fall räftat till de glidningar som harskett, inte minst när det gäller brottsregistrering. Med ledning av besvärsinstansenspraxis var vi ganska fartfyllt på väg åt fel häll, men JK:s besvär harfokuserat frågorna, och vi har fått en ändring. : I anslutning till den fråga som GunnarHökmark tidigare tog upp om medborgarnas uppfattning om integriteten idatasystemet har jag funderat över om sådant som ochpersonomvälvningen i datainspektionens ledning medför att medborgarna bliroroliga för sin integritet i den fortsatta databehandlingen. Det kan tänkas attdet i så fall påverkar deras lojalitet. Hela databehandlingen när det gällerpersondata bygger ju på lojalitet från medborgarnas sida. Våra personnummer ärtiosiffriga. Våra telefonnummer är sjusiffriga, men av och till slår vi feltrots att vi kan våra telefonnummer. Det kan tänkas att man mer systematisktkommer att slå fel pä personnummer i samband med administrativ databehandling. Jag undrar om har några kommentarer till fråganom sambandet mellan tilltron till integriteten i systemen och medborgarnaslojalitet i fråga om personnummer. : Låt mig börja med att påpeka att den storabreddutbildningen av svenska folket i ADB har väckt många människor. Man blirlitet schizofren när man använder den här tekniken. Jag är själv storanvändareav datorkraft hemma och har upptäckt samma sak som svenska folket börjarupptäcka, att detta är ett fantastiskt arbetsredskap. Människorna har blivitmedvetna om teknikens möjligheter. Här krävs en balans, eftersom vi ärfruktansvärt sårbara. Jag skall inte här lära ut några tjuvknep, men det finnsåtminstone ett 20-tal legala sätt att få samhället att stanna och ett oändligtantal illegala metoder. Det är nödvändigt att vi har allmänheten med oss, försårbarhetssituationen är besvärande. : En fråga som har utretts vid fleratillfällen är dataflödet över gränserna. Har ni någon möjlighet aft följautvecklingen på det området och ange i vilken riktning flödet går? Försvinnerdet fler personuppgifter ut över våra gränser? : Naturligtvis har vi försökt följa det. Jag hargjort det i egenskap av expert i internationella organ och åt nationellaregeringar. Självfallet ökar informationsflödet över gränserna. Dennateknik i sitt äktenskap med telekommunikationstekniken tar ingen hänsyn tillnationella gränser. har trätt i kraft den 1 oktoberförra året. Den KU 1985/86:25 germöjlighetertillettökatflöde.OECD:sGuideLinesharvaritikraftsedan Bil. A 7 1980. Men det räcker inte pålång väg. Vi vet dessutom att det finns ett illegalt flöde; i annat fall skulleinte vårt befolkningsregister ligga i uppdaterad version utomlands, vilket dettyvärr gör. Det är inte särskilt smakligt, men så är det. : Har ni träffat på några fall där det skerett utflöde som en följd av vår lagstiftning och med syfte att undkomma den? Det var mycket diskussion tidigare omdetta. Allteftersom datalagar kom till ute i världen hävdade man att det skulleske en flykt till grannländer som alltjämt inte hade någon datalagstiftning.Men det är ointressanta och marginella effekter. Vi har inte märkt mycket avdetta i . Man har gjort det mera i länder som ochÖsterrike, men även där är det marginellt. Birgtt : Det är alltså riktigt att det finnsdepartement som vägrar att lösa licens trots att de blivit anmodade? : Det är riktigt. Ett par av departementen läthöra av sig till mig och undrade vad de var licenspliktiga för. Jag upplysteatt det i varje fall gäller för SLÖR. Jag har haft kontakt bl.a. medkommunikationsdepartementets expeditionschef, och där skulle man rätta tillsaken, sade man. : Jag kontrollerade innan jag gick hit hur detär, och det ser likadant ut som det beskrivs i papperen. Det enda som hänt äratt statsrådsberedningen har anmält sig för licens - det är inte med ipapperen. BirgU : Har det inte förekommit överläggningar medjustitiedepartementet i den här frågan sedan ni skrev till departementet ioktober och fram till nu? Birgtt : Är det sådana kontakterna är mellandatainspektionen och ? : De har inte varit särskilt bra. BirgU : Det kanske har tagits upp i tidigaregranskningsbetänkanden om det finns statistik över bifallsärenden bakåt itiden. har besvären bifallits i av fallen. Har det förekommit isamma omfattning tidigare, eller hur ser kurvan ut? : Det finns naturligtvis statistik på det. När datainspektionen kom till 1973 fick vi in 15 000ärenden. Det innebar att vi hade många besvärsärenden -15-16 stycken. Sedan gick det en period , då det var mycket fåbesvärsärenden, kanske högst tio. Sedan har kurvan svängt uppåt igen de senastetre-fyra åren. BirgUFriggebo: Vi har fått en promemoria med redovisning av ärenden som KU1985/86:25 hargått till regeringen. Vilka två ärenden skulle ni bedöma varadeviktigaste Bil. A 7 i den meningen att de går integriteten för när, och hurvill ni i så fall motivera det? : Det var en svår fråga. Ett ärende som jag i så fall skulle vilja kommentera är nr6.4, som gäller . Där gjorde datainspektionen ett försök att rådabot på nuvarande praxis när det gäller offentlighetsprincipen, som bl.a.innebär att en myndighet är skyldig att framställa vad man kallar potentiellahandlingar. Det betyder att man måste göra alla de sammanställningar som denenskilde begär att fä med stöd av offentlighetsprincipen, om det finns tekniskamöjligheter att göra det, exempelvis i form av program, och det finns detnumera i ganska stor utsträckning. En central bestämmelse i datalagen är att datainspektionenskall ange ett bestämt ändamål för ett register och att registret inte skall fåanvändas för andra ändamål. Den föreskriften, som är obligatorisk, sätts heltur spel av nuvarande praxis, som innebär att registret kan användas för vilkasammanställningar som helst, bara det är tekniskt möjligt att göra det. Jag vill särskilt påpeka den kommentar till detta somregeringen har gjort när man kommer in på försäljningsverksamheten: "Som grund för föreskrif ten har DI angivit att försäljningsverksamheten kan medföra ett otillbörligt intrång i de registrerades personliga integritet. Den utredning som finns tillgänglig i ärendet visar dock inte att ett sådant integritetsintrång skulleha uppkommit---- " Där har alltså regeringen gjort en alldeles felaktiglagtolkning. Datalagen förutsätter att man skall ingripa när det finns en riskför otillbörligt integritetsinträng - man behöver inte konstatera om detförekommit eller inte, sä att man kan låta bli att ge föreskrifter om det inteförekommit. Det har datainspektionen och JK varit överens om, men regeringensäger att det kan man bortse från, eftersom det inte har inträffat någonting.Det tycker jag är ett mycket allvarligt ärende, som man bör uppmärksamma särskilt. Det andra ärendet som man i så fall skulle ta upp är nr6.8, som gäller SPAREV. Där har regeringens beslut inneburit att enregisteransvarig kan föra ett register för en annan registeransvarigs räkning.Det är en fullständig upplösning av ansvarighetsbegreppet, som förutsätter för personregister som stöd för sin egen verksamhet. Här har man slagithäl på den principen och sagt att en servicebyrå kan få föra uppgifter för enannans räkning, och servicebyrån har i så fall registeransvaret. Det är enhopplös tolkning, som vi inte kan följa. En sådan praxis kan vi inte ta uppfrån regeringens avgörande, eftersom det skulle stjälpa hela datalagen. Det ärtur att servicebyråerna inte känner till denna tolkning. När regeringen avslutningsvis säger att de aktuellauppgifterna inte kan anses som särskilt integritetskänsliga och att man kananta att de registrerade personerna i princip inte skulle ha någonting attinvända, är detta fullständigt ointressant. Definitionen innebär nämligen inte kan vara registeransvarig för en annans register. JanFreese: Detta visar att till synes bagatellartade företeelser har vida KU1985/86:25 effekter. Vad beträffar det första fall som tog upp villjag nämna - vilket jag tror är av stort intresse för konstitutionsutskottetrent allmänt - att moderna programmeringsspråk gör att det inte finns någontingsom inte går att ta fram. Alla tänkbara konstellationer går att ta fram, vilketär ett bekymmer. Det kommer att framställas krav på ständigt ny sekretessbeläggningför att möta nya, oförutsedda kombinationer. : Får jag kommentera ytterligare ett ärende, detsom gäller och loggen. Det var ett ärende som vi hade svårt att klara själva inom datainspektionen och som vi med stor vånda tog itu med. Det beslut som regeringen har fattat innebär att loggregistreringen blir att betrakta som ett särskilt register med särskilt ändamål, och det skall rådafull rätt till insyn i det registret. Skulle man tillämpa den praxis som regeringen har kommit fram till i det fallet, skulle alltså loggen : Den argumentationen kanske vi kan få iskriftlig form. Vi måste avsluta sammanträdet . Utskottet får inte hasammanträde med plenum. : Jag vill bara tillägga att det innebär att manskulle ha rätt till insyn i alla de loggregister som finns till alla statligaregister. Det går inte att klara vare sig tekniskt eller ekonomiskt. : Jag vill beröra en annan fråga, nämligensammansättningen av datainspektionens styrelse.