bet · G901UbU10 · 1985-12-31 00:00:00 — att riksdagenmed bifall fill mofion 1985/86:244 yrkande 6 i denna del, med anledning avpropositionerna 1985/86:67 och 1985/86:100 och mofionerna 1985/86:240 yrkande1, 1985/86:Ub410 yrkande 1 och 1985/86:Ub414 yrkande 5, samtliga motioner idenna del, samt med avslag på motionerna 1985/86:240 yrkande 2, 1985/86:243yrkande 1, 1985/86:245 yrkande 2,1985/86:246 yrkande 2,1985/86:247 yrkandena 3och 4, 1985/86:248 yrkande 3 samt 1985/86:249 yrkande 2, samtliga motioner idenna del, som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört, 16. beträffande/Ry/enng av antalet studietimmar förgrundläggande svenskundervisning attriksdagen med avslag på proposition 1985/86:67 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Finansiering av grundläggande svenskundervisning förinvandrare (mom. 17) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar "Vid " och slutar "denna del" bort haföljande lydelse: Utskottet anser att sfi i sin helhet bör betalas avarbetsgivarna. De kommer att bidra till utbildningsbidragen inom AMU genom redan existerande avgifter. Övriga kostnader för sfi bör också bekostas genom arbetsgivaravgifter. Regeringen bör utarbeta förslag till finansieringen av sfi-undervisningen genom en arbetsgivaravgift. Detta bör med 35 bifalltill motion 1985/86:244 yrkande 6 i denna del som sin mening ge regeringen tillkänna. dels att utskottetshemställan under 17 bort ha följande lydelse: UbU 1985/86:10 17.beträffande finansiering av grundläggande svenskundervisning för invandrare att med bifalltill mofion 1985/86:244 yrkande 6 i denna del som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Statsbidrag till studiecirklar i påbyggnadsundervisningi svenska för invandrare (mom. 21) BirgittaRydle, och von der Esch (alla m) anser debatt den del av utskottets yttrande som på s. 21 börjar "Utbildningsutskottetansluter" och slutar "för invandrare" bort ha följande lydelse: Utskottetanser att den i proposifionen föreslagna grunden för fördelning av studiefimmarför påbyggnads-sfi, nämligen att studieförbunden erhåller studietimmar iförhållande till det genomsnittliga antalet statsbidragsberättigadestudiefimmar i sfi , är helt irrelevant.Förslaget innebär att nuvarande struktur på utbudet av undervisning konserverasoch konkurrensen mellan studieförbunden sätts ur spel. Eftersom den nyasvenskundervisningen innebär ändrade förutsättningar bör SÖ kunna fördelaantalet studietimmar i påbyggnads-sfi på de olika studieförbunden på grundvalav deras möjligheter att erbjuda undervisning och på grundval av invandrarnaseget val av studieförbund. Detta bör med bifall till motion 1985/86:248yrkande 1 d som sin mening ge regeringen till känna. debatt utskottets hemställan under 21 bort ha följande lydelse: 21.beträffande statsbidrag till studiecirklar i påbyggnadsundervbning i svenskaför invandrare att med bifalltill motion 1985/86:248 yrkande Id, med anledning av proposifion 1985/86:67samt med avslag på motionerna 1985/86:240 yrkande 3 och 1985/86:242 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Statsbidrag till studiecirklar ipåbyggnadsundervisning i svenska för invandrare (mom. 21) YlvaAnnerstedt (fp) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 21 börjar "Utbildningsutskottetansluter" och slutar "för invandrare" bort ha följande lydelse: Denföreslagna fördelningsgrunden för studietimmar i påbyggnads-sfi skulle enligt utskottets mening möjligen kunna fungera enligt den gamla modellen för flyktingmottagning när de flesta flyktingarna kom till storstä derna och fick undervisning genom vissa dominerande studieförbund. Det nya flyktingmottagandet innebär att så gott som alla kommuner kommer att ta emot flyktingar och få ansvar för sfi-undervisning. Om studieförbunden skall vara lokalt förankrade och kunna verka på lika villkor samt hänsyn skall kunna tas till invandrarnas önskemål måste resurserna för påbyggnads-sfi 36 fördelas efter en annangrund än hitfills. Utskottet anser att samma modell UbU 1985/86:10 förfördelning av resurserna som föreslagits när det gäller grund-sfi bör användasför påbyggnads-sfi efter sfi-reformens genomförande.Därefter kan resursfördelningen ske efter ett genomsnitt av de tre senasteårens verksamhet. här anfört bör med bifall till motion 1985/86:242 yrkande 5som sin mening ge regeringen fill känna. delsatt utskottets hemställan under 21 bort ha följande lydelse: 21.beträffande statsbidrag till studiecirklar i påbyggnadsundervisning i svenskaför invandrare att med bifalltill motion 1985/86:242 yrkande 5, med anledning av proposition 1985/86:67 samtmed avslag på motionerna 1985/86:240 yrkande 3 och 1985/86:248 yrkande 1 d somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Statsbidrag till studiecirklar ipåbyggnadsundervisning i svenska för invandrare (mom. 21) PärGranstedt (c) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 21 börjar "Utbildningsutskottetansluter" och slutar "för invandrare" bort ha följande lydelse: Iriksdagens tidigare beslut om den nya sfi-undervisningen har slagits fast attstudieförbundens medverkan skall ske på lika villkor. En fördelning avstudiefimmarna i relation till det genomsnittliga antalet studietimmar i sfiunder är inte förenligt med detta uttalande frånriksdagens sida. Utskottet anser att studieförbunden bör ha möjlighet att byggaupp en ny verksamhet för påbyggnads-sfi utifrån de ändrade förutsättningar somföljer av den nya sfi-undervisningen och av att flyktingmottagandet nu sker imånga nya kommuner. Studietimmarna till studieförbunden bör därför för de treförsta åren fördelas av SÖ på kommunerna i förhållande till det antalflyktingar som kommunen förbundit sig att ta emot. Även annan invandring avbetydande omfattning bör beaktas i systemet. Den lokalastudieförbundsavdelningen får därefter söka hos SÖ för planerad verksamhet,med ett intyg från kommunen att uppgifterna är riktiga. Fördelningen bör sketvå gånger med hänsyn till att förhållandena kan ändras snabbt. På dettasätt får alla studieförbund möjlighet att komma in i det nya systemet och attbedömas på lika villkor. Vad utskottet här anfört bör med bifall tillmotion 1985/86:240 yrkande 3 som sin mening ge regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 21 bort ha följande lydelse: 21.beträffande statsbidrag till studiecirklar i påbyggnadsundervisning i svenskaför invandrare att medbifall till motion 1985/86:240 yrkande 3, med anledning av proposifion 1985/86:67 samt med avslag på mofionerna 1985/86:242 yrkande 5 och 1985/86:248 yrkande 1 d som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, y. Anslagtill Undervisning för invandrare i svenska språket UbU 1985/86:10 m. m. (mom. 23) Underförutsättning av bifall till reservations BirgittaRydle, och von der Esch (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 21 börjar "Utskottetsom" och slutar "begärda beloppet" bort ha följande lydelse: Utskottethar i det föregående föreslagit att som sin mening ge regeringen tillkänna vad utskottet anfört om statsbidragssystemet för grund-sfi (reservation5). Utskottet ansluter sig till vad som förordats om medelsberäkningen ibudgetpropositionen beträffande medel till fortsatt utbildning för dem sompåbörjat sfi-undervisning , medel fill uppsökandeverksamhet, fortbildning, viss kompetensgivande utbildning, påbyggnads-sfi,övergångsanordningar m. m. Utskottet föreslår att anvisar det avregeringen begärda beloppet under anslaget. dels att utskottets hemställan under 23 bort haföljande lydelse: 23. beträffande anstagsbeloppet att tillUndervisning för invandrare i svenska språket m. m. med anledning avproposition 1985/86:100 och motion 1985/86:243 yrkande 1 i denna del samt medavslag på mofionerna 1985/86:240 yrkandena 1 och 2, 1985/86:244 yrkande 6,1985/86:245 yrkande 2, 1985/86:246 yrkande 2, 1985/86:247 yrkandena 3 och 4,1985/86:248 yrkande 3, 1985/86:249 yrkande 2, 1985/86:Ub410 yrkande 1 och1985/86:414 yrkande 5, samfiiga motioner i denna del, för /87anvisar ett förslagsanslag av , Anslag till Undervisning för invandrare i svenskaspråket m. m. (mom. 23) Underförutsättning av bifall till reservation 6 PärGranstedt (c) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 21 börjar "Utskottet som" och slutar "begärda beloppet" bort ha följande lydelse: Utskottethar i det föregående föreslagit att som sin mening ge regeringen fillkänna vad utskottet anfört om statsbidragssystemet för grund-sfi (reservation6). Utskottet ansluter sig till vad som förordats om medelsberäkningen ibudgetproposifionen beträffande medel fill fortsatt utbildning för dem sompåbörjat sfi-undervisning , medel till uppsökandeverksamhet, fortbildning, viss kompetensgivande utbildning, påbyggnads-sfi, övergångsanordningarm.m. Utskottet föreslår att anvisar det av regeringen begärdabeloppet under anslaget. Utskottet har i det föregående (reservation 6)förutsatt att kompletterande medel för verksamheten under /87anvisas på tilläggsbudget. deb attutskottets hemställan under 23 bort ha följande lydelse: UbU 1985/86:10 23. beträffande anslagsbeloppet till Undervbning förinvandrare i svenska språket m. m. attriksdagen med anledning av proposition 1985/86:100 samt motionerna 1985/86:240yrkande 1, 1985/86:244 yrkande 6, 1985/86:Ub410 yrkande 1 och 1985/86:Ub414yrkande 5, samtliga motioner i denna del, och med avslag på motionerna1985/86:240 yrkande 2, 1985/ 86:243 yrkande 1, 1985/86:245 yrkande 2,1985/86:246 yrkande 2, 1985/86:247 yrkandena 3 och 4,1985/86:248 yrkande 3 och1985/86:249 yrkande 2, samtliga mofioner i denna del, för /87anvisar ett förslagsanslag av , Anslag till Undervisning för invandrare i svenskaspråket m. m. (mom. 23) Under förutsättning av bifall till reservation 7 (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 21börjar "Utskottet som" och slutar "begärda beloppet" bortha följande lydelse: Utskottet har i det föregående föreslagit attsom sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört omstatsbidragssystemet för grund-sfi (reservation 7). Utskottet ansluter sig tillvad som förordats om medelsberäkningen i budgetpropositionen beträffande medeltill fortsatt utbildning för dem som påbörjat sfi-undervisning , medel till uppsökande verksamhet, fortbildning, visskompetensgivande utbildning, påbyggnads-sfi, övergångsanordningar m.m.Utskottet föreslår att anvisar det.av regeringen begärda beloppetunder anslaget. Utskottet har i det föregående (reservafion 7) förutsatt attkompletterande medel för verksamheten under /87 anvisas påtilläggsbudget. dels att utskottets hemställanunder 23 bort ha följande lydelse: 23. beträffande anslagsbeloppet attriksdagen till Undervisning för invandrare i svenska språket m. m. medanledning av proposifion 1985/86:100 samt motionerna 1985/ 86:240 yrkande 1,1985/86:244 yrkande 6, 1985/86:Ub410 yrkande 1 och 1985/86:Ub414 yrkande 5,samtliga motioner i denna del, och med avslag på motionerna 1985/86:240 yrkande2,1985/86:243 yrkande 1, 1985/86:245 yrkande 2,1985/86:246 yrkande2,1985/86:247 yrkandena 3 och 4, 1985/86:248 yrkande 3 och 1985/86:249 yrkande2, samfiiga motioner i denna del, för /87 anvisar ettförslagsanslag av . Lagförslageni proposition 1985/86:67 Ubu 1985/86: lo Lag om grundläggandesvenskundervisning för invandrare Härigenom föreskrivs följande. 1 § Varje kommun har skyldighet att se till attgrundläggande svenskun dervisning för invandrare anordnas för de personer som anges i 5§. Med grundläggande svenskundervisning för invandrare avsesundervisning som syftar till att ge nykomna vuxna invandrare allmännakunskaper i svenska språket och om det svenska samhället. Undervisningen skall erbjudas sä snart som möjligt efterinvandrarens ankomst till . 2 § Den nämnd som kommunen bestämmer skall hahuvudansvaret för undervisningen i kommunen. 3 § Grundläggande svenskundervisning för invandrare kananordnas 1. av en kommun, 2. på uppdrag av en kommun, av enlokalavdelning av ett studieförbund som uppbär statsbidrag för sin verksamhet, 3. på uppdrag av en kommun, av enstatsunderstödd folkhögskola. Vid behov skall kommunen samarbeta med andra kommuner ifråga om anordnande av undervisningen. 4 § Undervisningen skall anordnas på de villkor somföljer av denna lag och andra föreskrifter och beslut som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. 5 § Kommunens skyldighet i fråga om anordnande av svenskundervis ning för invandrare avser följande personer: Utländskmedborgare, som antingen är kyrkobokförd i kommunen eller som utan att varakyrkobokförd, regelmässigt vistas i kommunen efter att ha ansökt omuppehållstillstånd i avsikt att bosätta sig i riket. Beträffande sådan intekyrkobokförd person gäller dessutom att han skall ha väntat på besked omuppehållstillstånd under minst den tid som regeringen bestämmer. Svenskmedborgare, som är kyrkobokförd i kommunen, men som har varit bosattutom landet och som saknar grundläggande kunskaper i svenska språket. Finländskmedborgare som stadigvarande arbetar i kommunen, men som är bosatt i gränsen till . Skyldigheten gäller under det kalenderår då de som avses iförsta stycket l.och 2.kommer till eller i fall som avses i 3. börjararbeta i samt under det närmast påföljande kalenderåret. Kommunens skyldighet avser dock inte en utländskmedborgare som 40 harsvenska, danska eller norska som modersmål eller den som eljest har sådanakunskaper i något av dessa språk att grundläggande svenskunder- visninginte kan anses nödvändig. Inte heller för den som är berättigad till UbU1985/86:10 grundutbildning för vuxna (grundvux) enligt vuxenutbildningslagen gjj , (1984:1118) gäller kommunens skyldighet idetta avseende. 6 § Varje kommun skall genom lämpligaåtgärder informera de personer som avses i 5 § om undervisningen och vilkavillkor som gäller. 7 § Kommunen haransvar för att samråd äger rum om en arbetstagares deltagande i undervisningenoch undervisningens förläggning med den berörda arbetsgivaren och den lokalaarbetstagarorganisationen i förhållande till vilken arbetsgivaren är bunden avkollektivavtal. 8 § Undervisningen skall vara avgiftsfri. 9 § Kommunens skyldighet i fråga om svenskundervisningupphör an tingen när en deltagare har de kunskaper och färdigheter som anges i föreskrifter som meddelas av regeringen eller när deltagaren inte gör tillfredsställande framsteg. 10 § Den kommun som enligt 5 § har skyldighet att se tillatt undervis ning anordnas, avgör frågor om antagning till och avslutande av grundläg gande svenskundervisning för invandrare. Beslutanderätten utövas av den nämnd som kommunen utser. Den som inte antas till undervisningen eller för vilkenundervisningen förklaras avslutad får överklaga beslutet hos skolöverstyrelsengenom besvär. Överstyrelsens beslut med anledning av sådana besvär får inteöverklagas. Denna lagträder i kraft . För tiden fillutgången av gäller kommunens skyldigheter och övriga föreskrifter ilagen även för en sådan person som avses i 5 § men som har kommittill före eller i fall som avses i 5 § förstastycket 3 har börjat arbeta här . Undervisningen skallerbjudas före utgången av och vara genomförd före utgången av juni1991. Om ettstudieförbund har anordnat svenskundervisning enligt Kungl. Maj:ts bestämmelserden om undervisning för invandrare i svenska språket m. m. ochundervisningen för en grupp har påbörjats efter men inteslutförts , skall kommunen bereda studieförbundet tillfälle attanordna den grundläggande svenskundervisning för invandrare som deltagarna iden berörda gruppen bedöms ha behov av. Under den tiddå en sådan person som avses i 5 § genomgår undervisning i svenskaför invandrare som arbetsmarknadsutbildning gäller inte denna lag underförutsättning att utbildningen har påbörjats före . Grundläggandesvenskundervisning för invandrare får på uppdrag av 4 en kommun anordnas även av enAMU-myndighet under förutsättning att undervisningenär genomförd före utgången av . Lag om ändring i vuxenutbildningslagen (1984: 1118) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 5 §, 3 kap. 5 § och6 kap. 5 § vuxenutbildningslagen (1984:1118) skall ha följande lydelse. UbU1985/86:10 Bil. Grundläggande föreskrifter om vis- Grundläggande föreskrifter om vis- sa andra former avvuxenutbildning än sådana som avses i 2-4 §§ finns i andra författningar ändenna lag. sa andra former avvuxenutbildning än sådana som avses i 2-4 §§ finns i lagen (0000:000) omgrundläggande svenskundervisning för invandrare och i andra författningar. Omen elev i grundvux har brist-falliga kunskaper i svenska språket, fårundervisningen meddelas på elevens eget språk, om eleven önskar det. Sådanundervisning skall kompletteras med undervisning i svenska som främmande språkinom grundvux. Undervisningi grundvux fur inle inräknas i undervisning i svenska för invandrare enligtlagen (1972:650) om rätt tdl ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisningför invandrare. Omen elev i grundvux har bristfälliga kunskaper i svenska språket, fårundervisningen meddelas på elevens eget språk, om eleven önskar det. Sådanundervisning skall kompletteras med undervisning i svenska som andra språk inomgrundvux. Detta undantag från ersältningskyldighet gäller dock inte, om hemkommunen eller hemlandstingskommunen innan eleven togs emot bereddes tillfälle att yttra sig till den mottagande kommunen eller landstingskommunen och därvid inte framförde någon sådan invändning. Hemkommuneneller hemlandstingskommunen är inte skyldig att betala interkommunalersättning, om eleven mycket väl hade kunnat delta i samma slags utbildning ikomvux som anordnas av hemkommunen eller hemlandstingskommunen. Hemkommuneneller hemlandstingskommunen är inte skyldig att betala interkommunalersättning, om eleven mycket väl hade kunnat delta i grundvux eller samma slagsutbildning i komvux som anordnas av hemkommunen eller hemlandstingskommunen. Denna lag träder ikraft den . Förslagtill UbU 1985/86:10 Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928: 370) Härigenom föreskrivs att punkt 12 av anvisningarnatill 32 § kommunalskattelagen (1928; 370) skall ha följande lydelse. Sjukpenning enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring, lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring, lagen (1976: 380) omarbetsskadeförsäkring, lagen (1977:265) om stafiigt personskadeskydd och lagen(1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän utgör skattepliktig intäkt avtjänst om sjukpenningen grundas på inkomst, som hänför sig till tjänst och försig eller tillsammans med annan sjukpenninggrundande inkomst uppgår till 6000kronor eller högre belopp för år. Till intäkt av tjänst hänföres under nämndaförutsättningar också ersättning enligt lagen (1956:293) om ersättning åtsmittbärare samt annan lag eller författning, som utgått annor-ledes än pågrund av försäkring, som sagts, till någon vid sjukdom eller olycksfall iarbete eller på grund av militärtjänstgöring. Föräldrapenningoch vårdbidrag enligt lagen om allmän försäkring utgör skattepliktig intäkt avtjänst, dock ej sådan del av vårdbidrag som utgör ersättning för merkostnader. Timstudiestöd, inkomstbidrag Timstudiestöd, inkomstbidrag och vuxenstudiebidragenligt stu- och vuxenstudiebidrag enligt stu diestödslagen (1973:349), utbild- diestödslagen (1973:349), utbild ningsbidrag för doktorander och ningsbidrag för doktorander, timer- timersättning vid grundläggande sättning vid grundutbildning för utbddning för vuxna räknas som vuxna (grundvux) och timersätt- skattepliktig intäkt av tjänst. ning vid grundläggande svenskun- dervisning för invandrareräknas som skattephktig intäkt av tjänst. Dagpenningfrån erkänd arbetslöshetskassa, kontant arbetsmarknadsstöd, statsbidragmotsvarande dagpenning från erkänd arbetslöshetskassa eller kontantarbetsmarknadsstöd som lämnas till arbetslös som startar egen rörelse,ersättning enligt 14 och 15 §§ lagen (1983:1070) om arbete i ungdomslag hosoffentlig arbetsgivare samt stöd enligt 6 § förordningen (1983:1079) omstatsbidrag till verksamheten med ungdomslag, m. m. räknas som skattepliktigintäkt av tjänst. Dagpenningvid utbildning och tjänstgöring inom totalförsvaret räknas som skattepliktigintäkt av tjänst. Detsammagäller dagpenning och stimulansbidrag, vilka enligt av regeringen eller avstatlig myndighet meddelade bestämmelser utgå till deltagare iarbetsmarknadsutbildning samt med dem i fråga pm sådana bidrag likställda. Denna lag träder i kraft den ochtillämpas första gången vid taxering. 'Senaste lydelse 1984:839. Förslagtill UbU 1985/86:10 Lag om ändring i lagen (1962: 381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 3 kap. 5 §och 11 kap. 2 § lagen (1962: 381) om allmän försäkring' skall ha följandelydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Den allmänna försäkringskassanskall i samband med inskrivning av en försäkrad besluta om den försäkradestillhörighet till sjukpenningförsäkringen. I fråga om en försäkrad som avses i1 § skall kassan fastställa den försäkrades sjukpenninggrundandeinkomst. Av beslutet skall framgå i vad män den sjukpenninggrundande inkomstenär att hänföra till anställning eller till annat förvärvsarbete. Beslut omtillhörighet till sjukpenningförsäkringen skall omprövas a) när kassan fåttkännedom om att den försäkrades inkomstförhållanden undergått ändring avbetydelse för rätten till sjukpenning eller för sjukpenningens storlek, b) när förtidspension enligt denna lagbeviljas den försäkrade eller redan utgående sådan pension ändras med hänsyntill ändring i den försäkrades förmåga eller möjlighet att bereda sig inkomstgenom arbete, samt c) när delpensionenligt särskild lag beviljas den försäkrade eller redan utgående sådan pensionändras med hänsyn till ändring i den försäkrades arbets- ochinkomstförhållanden. Ändring skall i fall som avses i första stycket a) ej skeförrän efter det fått kännedom om inkomständringen.Ändring skall i annat fall ske så snart anledning till ändringen uppkommit. Den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten får ej iannat fall än som avses i första stycket b) eller c) sänkas under tid dä denförsäkrade 1. bedriver studier, för vilka han uppbärstudiehjälp, studiemedel eller särskilt vuxenstudiestöd enligt studiestödslagen (1973:349), studiestöd en ligt lagen (1983: 1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa eller bidrag enligt förordningen (1976:536) om utbildningsbidrag för doktoran der, 2. bedriver studier, för vilka han 2.genomgår grundutbildning för uppbär timersättning enligt förord- vuxna (grundvux) eller grundläg- ningen (1976:327) om timersättning gande svenskundervisning för in vid grundutbildning för vtixna, vandrare och uppbär timersättning 3. är inskriven vidarbetsmarknadsinstitut eller efter förmedling av en arbetsmarknadsmyndighetgenomgår yrkesutbildning, 4. är gravid och avbryter ellerinskränker sitt förvärvsarbete tidigast före barnets födelse ellerden beräknade tidpunkten härför, ' Lagen omtryckt 1982: 120. Senaste lydelse 1985:87. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse UbU 1985/86:10 5. är helt eller delvis ledig från förvärvsarbete för vårdav barn, om den Bil. 4 försäkrade är förälder till barnet eller likställs medförälder enligt I § lagen (1978:410) om rätt till ledighet för värd av barn, m.m. och barnet inte har fyllt . Motsvarande gäller vid adoption av barnsom ej fyllt eller vid mottagande av sådant barn i avsikt att adopteradet, om mindre än ett är har förflutit sedan den försäkrade fick barnet i sinvård. Om den försäkrade i fall som avses i tredje stycket 1)bedriver studier som beräknas pågå , skall ,vid sjukdom , beräkna sjukpenningen på en sjukpenninggrundandeinkomst som har fastställts på grundval av enbart den inkomst av eget arbetesom den försäkrade kan antas få . Med inkomst av anställning avsesden lön i pengar eller naturaförmåner, i form av kost, bostad eller bil, som enförsäkrad har fått såsom arbetstagare i allmän eller enskild tjänst. Till sådaninkomst räknas dock inte från en och samme arbetsgivare utgiven lön som underett år ej uppgått till .