bet · G901UU15 · 1985-12-31 00:00:00 — ens infrastruktur, dvs.laboratorier, bibliotek, tidskrifter m, m, där brister- UU 1985/86: 15 na i dagi mänga omöjli:?gör utveckling av egen forskning. Regeringeninstämmer i bedömningen all bistånd till forskningens infrastruktur är viktigtoch att sådant stöd måiste vara långsiktigt och välplaneral. Det synes mesteffektivt all integrera stöd lill infrastruktur i institutionssamarbete menockså andra former kan prövas. Denna typ av bistånd är resurskrävande, varförregeringen anser all del även här kan finnas utrymme för samverkan mellan SARECoch SIDA, Forskningenssituation är särskilt allvarlig i , De allra flesta afrikanskaforskningsinstitutioner har en mycket låg forskningskapacitet. Forskarna är fäoch saknar fungerande forskningsmiljöer. Goda lärare och forskare fiyttarutomlands eller övergår till annan verksamhet. Flertalet afrikanska ländersaknar kapacitet att formulera klara forskningsprioriteringar. Mot dennabakgrund välkomnar regeringen de ökade satsningar på sammanhängande ochlångsiktigt forskningsbisländ lill som SAREC planerar. Vadgäller översynens rekommendationer lill seklorsprioriteringar konstaterarregeringen att SAREC:s stöd lill jordbruks- och hälsovårdsforskning i vidbemärkelse uppgår till ca en tredjedel vardera av den totalaverksamheten. Denna koncentration synes ändamålsenlig och i linje med allmännasvenska biståndsprioriteringar, SAREC bör ytterligare öka satsningarna påjordbruks- och miljijforskningens område, något berördes i amnälan tillregeringens skrivelse 1985/86:76 om forskning rörande skog och miljö. Regeringenhar också uppmärksammat att även livsmedelsforskningsutredningen i sillbelänkande SOU 1985:2 rekommenderar en koncentration av SAREC:s bilateralainsatser lill bislåndsländerna i , Motbakgrund av den stora uppmärksamhet som ägnaskatastrofsituationen i föresläs i översynen all SAREC lar initiativ internationell insats för alt stödja en eller tvä forskningsinstitutioner påden afrikanska kontinenten för en snabb och omfattande uppbyggnad av denvetenskapliga och operationella kapaciteten inom markvårdsområdel. Regeringeninstämmer i all behovet av alt bygga upp en sädan kapacitet är stort. Regeringeninstämmer i översynens rekommendation all SAREC bör ompröva formerna för slödellill svensk u-landsforskning. Det nuvarande systemet med bedömning av enskildaansökningar bör successivt minska till förmån för ett mer långsiktigt stöd lillett antal forskningsinstitutioner. Detta slöd lill en långsiktigkunskapsuppbyggnad kan omfatta fiera olika typer av insatser: sludiefinansieringav doktorander, tidsbegränsade forskartjänster, utrustning, program förgästforskare från m,m. Inriktningen bör anknyta lill SAREC:sforskningsstöd i , SAREC:sstöd till svensk u-landsforskning bör, liksom , utgöra endast enbegränsad del av verksamheten, 1likhet med översynen anser regeringen atl ansvarsfördelningen mellan SIDA ochSAREC beträffande olika typer av forskningsstöd inle bör ändras. För nästa budgetår harmedel lör SAREC:s förvaltningskostnader be- 92 Mot bakgrund av den utökade verksamhet som UU 1985/86: 15föreslagils bör SAREC:s anslag räknas upp med 50 milj, kr, varav 29 milj, kr,anvisas för SAREC:s reguljära verksamhet och 21 milj. kr, för del särskildaforskningsprogram om avskogning och ökenutbredning som regeringen tidigareredovisat i skrivelse 1985/86:76 om forskning rörande skog och miljö. Vidareöverförs fr, o, m, /87 lill anslaget C 6 den del av anslaget C 2som disponerats av SAREC för samarbete med SADCC resp, för vissa insatserrörande mark- och miljövård saml energi. I molion 1985/86:U216 av och () hemställs atl som sin mening ger regeringen lill kännaönskvärdheten av atl snabbt inrätta ett , I molion 1985/86:U238 av m,fl, (m) hemställsall som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om allmänna riktlinjer för verksamheten vid styrelsen föru-landsforskning (SAREC), föreslog atl SAREC:s verksamhetskulle ses över av regeringen. Detta skedde mol bakgrund av önskemål om en visskoncentration av SAREC:s arbete pä områden som var centrala för svenskbiståndsverksamhet. Miljöfrågorna var ell exempel härpå (UU 1983/84:15). Denbegärda utredningen har slutförts (med SAREC, Ds UD 1985:2) ochregeringen har på grundval av den föreslagit riktlinjer i propositionen. Regeringen instämmer i utredningens positiva omdömen omSAREC:s verksamhet och drar bl, a. slutsatsen all forskningsstödets andel avdet svenska biståndet bör öka. Detta bör enligl regeringens mening ske viaolika kanaler. Möjligheterna atl ge bistånd direkt till universitet och forskningsinstitutioneri bör uppmärksammas. Bistånd lill forskarutbildning, framför alltinom ramen för nationellt väl förankrade program, bör byggas ut, Åven slöd tillgrundläggande akademisk utbildning skall kunna komma i fråga. Vidare nämns iproposiiionen slöd till forskningens infrastruktur, dvs, laboratorier,bibliotek m, m. Vad gäller ämnesinriktningen konstaterar regeringen allSAREC:s stöd till jordbruksforskning och till hälsovårdsforskning varderasvarar för en tredjedel av den totala verksamheten. Denna koncentration synesregeringen ändamålsenlig, SAREC bör emellertid ytterligare öka satsningen påjordbruks- och miljöforskningens område. Riktlinjer härför utvecklas iregeringens skrivelse 1985/86:76 om forskning rörande skog och miljö, Afrikabör uppmärksammas i detta sammanhang, eftersom markvärdsproblemen där ärsärskilt svåra och forskningskapaciteten svag. Utredningen föreslog all SAREC i detta syfte ger ellsärskilt kraftfullt stöd lill elt par utvalda institutioner i och utvecklar dem lill forsk ningsinstitutioner av internationell klass pä miljö- och markvårdsområdel, 93 Detta ärett fqrslag som också motion U238 (m) lar fasta på (se nedan). På UU1985/86: 15 denna punkt har regeringen dock en från utredningen något avvikandemening; forskningsstödet lill på markvårdsområdel bör snarare avse etlregionalt nät av samarbetande nationella institutioner. Liksom utredningen anser regeringen all SAREC:s stöd lillsvensk u-landsforskning bör omprövas. Det nuvarande systemet med bedömning avenskilda ansökningar om bidrag bör successivt minska lill förmån för etllångsiktigt stöd till forskningsinstitutioner i , I övrigt tarregeringen inte nu ställning till frågan om den svenska u-landsforskningensroll och SAREC:s uppgift i sammanhanget. Dessa frågor kommer i stället all övervägasi samband med regeringens nästa forskningsproposition. För den utökade verksamhet som regeringen sålunda föreslårför SAREC föreslås en uppräkning av anslaget med 50 milj, kr, varav 21 milj,kr, är avsedda för ell särskilt forskningsprogram om avskogning och ökenutbredning. Utskottet delar de allmänna synpunkter på den framlidainriktningen av SAREC:s verksamhet som regeringen framlägger i proposiiionen.De ligger i linje med tankegångar som utskottet tidigare framfört såväl vadgäller miljö- och markvårdsfrågornas roll i det svenska utvecklingssamarbetet,som på en viss koncentrering av SAREC:s arbete på områden som ter sig mestangelägna för svenskt bistånd och som svarar mol konkreta behov i u-länderna.Det är därför värdefullt all SAREC nu fär resurser all i ännu högre grad än vadsom varit fallet ägna sig åt de särskilt för betydelsefullamiljö- och markvårdsfrågorna, I sill yttrande lill jordbruksutskottet överregeringens skrivelse 1985/86:76 om forskning rörande skog och miljö harulrikesulskollet redan ställt sig positivt till denna nya satsning. De förändamålet föreslagna medlen liksom höjningen av SAREC:s anslag i övrigttillstyrks därför, I molion U238 (m), som i huvudsak delar utredningensslutsatser, framförs tre förslag i anslutning till vad regeringen anför omSAREC, För det första bör SAREC medvetet styra sina insatser mot ökat intresseför kvinnans ställning i u-landssamhället. Eftersom denna fråga ej berörs ipropositionen bör uttala sig för del angelägna med kvinnoforskning,heter det i motionen. För del andra ansluter sig molionärerna, lill skillnadfrån regeringen, till utredningens förslag all särskilt slöd bör lämnas lill eneller två afrikanska forskningsinstitutioner på markvårdsområdel, snarare äntill slöd för elt regionalt nätverk. För del tredje finner motionärerna det otillfredsställandeall propositionen inle behandlar frågan om den svenska u-landsforskningensorganisation och ansvaret för denna, SAREC bör redan nu ges möjlighet atlbygga upp en svensk u-landsforskningskapacitet på prioriterade områden ocheventuellt finansiera sådan . Slutligen förutsätter motionärerna all det föreslagnafemäriga skogs-forskningsprogrammet kommer att fortsätta även efterfemårsperioden. Utskottetvill med anledning av denna molion anföra följande. Bistånd för kvinnor är en angelägen del avutvecklingssamarbetet. Ut skottet har gett uttryck för denna uppfattning och gör det även 94 i det avsnitt ibetänkandet som behandlar de grundläggande riktlinjerna för UU 1985/86: 15 vårtutvecklingssamarbete, Utskottel finner det därför naturligt all, såsom föreslåsi motion U238, SAREC lägger tyngd vid forskning om kvinnors roll iutvecklingsprocessen. På det sättet främjas dessutom elt mått av parallellilelmellan det av SIDA och det av SAREC administrerade bistån-del, vilket ärönskvärt. Vadgäller frågan om ett intensifierat slöd lill en eller tvä forskningsinstitutioneri delar utskottet regeringens tveksamhet, I en på forskningstraditionrelativt fattig miljö som är det risk för alt några få utifrån stöddaoch resursstarka institutioner kan komma att framstå som isolerade öar ochmedverka till forskarflykt från andra institutioner i regionen. Utskottet villdärför förorda att SAREC tills vidare exempelvis genom stöd till ett regionaltnät av samarbetande institutioner söker åstadkomma en viss spridning av sittforskningsstöd pä mark- och miljövårdsområdet. Om det i ett senare skedeframstår som naturligt alt ge elt utvidgat stöd till nägra få institutioner bördetta kunna ske, Ifråga om SAREC:s roll i del svenska forskarsamhället finner ulskollel detrimligt atl denna fråga behandlas i ell vidare sammanhang, hindrar dockinle, som framgår av propositionen, att SAREC redan nu bör kunna ge etl merlångsiktigt stod till elt antal svenska forskningsinstitutioner. Synpunkternai molion U238 och regeringens förslag är, som ulskollel ser det, således inteoförenliga. Del väsentliga är att svenska forskare eller institutioner sommottar stöd från SAREC är väl förankrade i den svenska forskningsmiljön och atlderas projekt är av praktisk relevans för etl u-land. Detsärskilda forskningsprogrammet för skog och miljö avser i första hand enfemårsperiod. Det är ännu för tidigt all avgöra om det bör föriängas. Med det anförda tordemolion U238 (m) anses besvarad. Ytterligareen motion, U2l6(s) behandlar den svenska u-landsforskning-en och föreslår altell permanent svenskt inrättas och finansierasmed biståndsmedel över SIDA/SAREC:s budget. Molionärerna anför atl de flestaandra stora biståndsgivare har etl motsvarande institut, som skulle kunna geden breddning i inhemsk kompetens som borde vara mycket värdefull i svenskbiståndspolitik, Åvendenna motion aktualiserar således frågan om u-landsforskningens allmänna ställningi vilken, som framgår av del föregående, kommer att bedömas i eltvidare forskningspolitiskl sammanhang. Samhällsproblemeni är lika mångfacetterade och samman satta som i i-länderna, U-landsforskning kan därför knappast anses som en avgränsad och självständig forskningsdisciplin utan är snarare en tillämp ning av en rad skilda vetenskaper på förhållanden som är specifika för . Ofta är det för övrigt inle ens möjligt att betrakta som grupp ulan en ytterligare uppspaltning är nödvändig. Av delta skäl är del inte helt uppenbart vilket innehåll som bör ges åt ett . Det finns snarare, som påpekats vid behandlingen av molion U238 (m) ovan, anledning alt stödja etl antal redan existerande forskningsinstitutioner som på sill program också har u-landsfrågor. sätt kan u-landsforskningbli en del av olika vetenskapsgrenar. Frågan om finansieringen av svensk u-landsforskningbehöver också UU 1985/86: 15 övervägas närmare. Det är naturligtvis en fördelom det svenska utvecklingssamarbetet kan bedrivas med utgångspunkt från en basav svenska resurser och svenskt kunnande. Som framhålls av SAREC-utredningenfinns det skäl för atl SAREC endast bör påla sig elt mera begränsatansvar för denna kompetensutveckling. Det är en ulbildningspo-litisk och inte iförsta hand en biståndspolitisk uppgift alt sörja för en internationelltinriktad forskning på akademisk nivå i , MotionU216 (s) avstyrks med hänvisning till vad som anförts ovan. 1, beträffande allmänna riktlinjer förverksamheten vid Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) attriksdagen med besvarande av molion 1985/86:U238 godkänner s. y 9 (m) deriktlinjer som förordas i budgetpropositionen, 2, belräffandeinrättande av att avslår motionI985/86:U216, 3, att riksdagenUll Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) för /87 anvisar ettreservationsanslag av , 9 (C 7) Utskottet tillstyrker regeringens förslag under avsnitt C7 och hemställer att lill Nordiska Afrikainstiiulel för budgetåret1986/87 anvisar ett förslagsanslag av , 10 Övriga u-landspolitiska insatser m. m. Propositionen (s, 95- 102) Del tekniska samarbetet har visat sig vara ell flexibeltoch värdefullt bislåndsinslrumenl. Genom användning av biståndsmedelmobiliseras även andra resurser för överföring av kunnande och stimulans lillinsatser pä av mottagarländerna prioriterade områden, där har enbetydande erfarenhet och kapacitet, 1 många fall har del tekniska samarbetetfungerat som en inledande fas till genomförande av angelägna projekt,U-krediler har i en del fall kunnat utnyttjas för finansieringen. Utbetalningarna för tekniskt samarbete har successivt ökatlill att mot svara anslaget för verksamheten och under innevarande budgetår beräknas tillgängliga medel kunna utnyttjas. Regeringen föreslår att ell belopp om 150 milj, kr, anvisas för tekniskt samarbete under /87, Därav bör liksom tidigare bestridas kostnader för insatser avseende utbild ning och driftiedning i anslutning till SWEDFUND-projekl, Vidare bör ca 2,5 milj, kr, få utnyttjas för konsultmedverkan i granskning och uppföljning av projektförslag inom del tekniska samarbetet och u-kredilsyslemel samt 95 Enligt BITS förslag bör medel ur anslaget för teknisktsamarbete avsät- UU 1985/86: 15 tas för Svenska institutets program förexpertutbyle och kultursamarbete mellan och , u-stipendierför högre studier och u-lands-delen av gäststipendieprogrammet. För insatsergenom beräknar regeringen ett medelsbehov om ca 9 milj, kr.Regeringen föreslår atl det slutliga beloppet och dess fördelning mellan olikaprogram fastställs senare av regeringen, U-kreditgivningen har expanderat snabbt under de senaste åren.Under /85 mer än tredubblades utbetalningarna jämfört med föregåendeår, och en fortsalt ökning har förulsetts för innevarande budgetär, U-kredilerär ett biståndspoliliskl instrument, som genom överföring av finansiellaresurser syftar till alt underlätta för berörda all genomföraprioriterade projekt som elt led i deras ulvecklingsslrävanden. Genomändringarna i u-kredilsystemet från förstärktes denbiståndspolitiska förankringen. Omfattningen av beviljade u-krediter visar päell växande u-landsintresse för stöd.inom områden där den svenska resursbasenär särskilt väl ägnad att tillgodose samarbelsländernas behov. Regeringenräknar med atl denna utveckling skall fortsätta i takt med att de länder somkan komma i fräga vinner mer erfarenhet av systemet och även som en följd avdet växande tekniska samarbetet. Enligt BITS pekar flera faktorer pämöjligheter till en utökad verksamhetsvolym. En fortsatt utvidgning lill eltbegränsat anlal nya länder, som i vissa fall redan aktualiserats, bör ocksåvara mo.tiverad. Mol bakgrund av vad här anförts föreslås ell belopp om 500milj, kr, /87, Enligl bemyndigande av äger BITS rätt atl görautfästelser om biståndsmedel för u-krediler med belopp om högst två gånger devid varje tillfälle tillgängliga medlen, På regeringens förslag godkände enhöjning av SWED-FUND:s grundkapital med 150 milj, kr, lill 250 milj, kr, samtatl 25 milj, kr, därav skulle lillföras fonden under /86, Vidarebeslutades all den fortsatta uppbyggnaden av del egna kapitalet skulle ske slegför sleg med hänsyn lill fortlöpande erfarenheter av verksamheten. De resurser disponerar över utgörs, förutom avgrundkapitalet, av fondens bemyndigande atl med statsgaranti låna upp medel påkapitalmarknaden och avkastning pä fondens investeringar. Med hänsyn till detallmänna ekonomiska läget i flertalet samarbetsländer och de alltjämtbegränsade erfarenheterna av projekt i drift, vilkel gör det svårt all beräknataklen i ålerflödet av investerat kapital, bör verksamheten tills vidare främstbaseras på egna medel. Syftet medden beslutade höjningen av grundkapitalet är att ge SWED- . ' FUND enmer stabil bas för planering av den fortsalla verksamheten, ', Regeringen föreslår all 40 milj, kr, avsätts för /87 för detta ändamål. ... . ' j , , 97 7 1985/86.9 saml. Nr 15 , .', . ' Importkontoret föru-landsprodul UU 1985/86:15 /86 ställdes ett belopp på 6,8 milj, kr. till förfogande förimportkontoret för u-landsprodukter (IMPOD), För /87 föreslåsett belopp på 8 milj. kr. Det är möjligt atl efterfrågan på insatser inomkontorels verksamhetsområde kommeratt öka ytterligare. Begränsade insatser iländer av biståndspoliliskl intresse kan därför bli motiverade och kräva medelutöver vad som angivits ovan. Regeringen är beredd pröva eventuella ansökningarfrån imporlkontoret om ytterligare medel till ett totalt belopp om högst 1,5milj. kr, för sådana insatser som inte nu kan förutses i detalj. Stödtill länder med akuta betalningsbalansproblem m.m. /86 har anvisats 400 milj. kr, för särskilt betalningsbalansstödtill länder med vilka bedriver reguljärt biståndssamarbete (prop.1984/85:100, UU 1984/85:12, rskr, 225). SIDA och BITS har till regeringeninkommit med förslag om stöd till , , , ochZambia. En sådan biståndsinsats anses kunna bidra till att lindra dessa ländersutlandsskulder genom atl u-garanterade krediter och andra biståndsprövadeskulder till svenska staten läcks med medel från det särskilda betalningsbalansstödet.Såväl SIDA som BITS redovisar därutöver förslag och överväganden om svenskmedverkan i internationellt samordnade åtgärder för skuldlättnad. Somframhållits i tidigare avsnitt har skuldproblem ytteriigareförvärrats. Enväxande andel av de länder som drabbats av akuta skuldproblem tillhör de minstutvecklade länderna. Det är uppenbart att flertalet av de fattigasteu-ländernas kris är sä djup och utvecklingsproblemen så långsiktiga all demetoder som använts för att bemästra deras skuldproblem inte ärtillräckliga för att åstadkomma varaktiga lösningar. Blandlångivarländer och internationella finansieringsinstitutioner finns en växandeinsikt om behovet av internationella stödaktioner. har även olikaförslag och initiativ om sådana åtgärder förts fram. Regeringenavser nu mot denna bakgrund medverka lill alt internationellt samordnadestödåtgärder kommer till stånd på skuldområdet. Det är angeläget att Sverigemed särskilda medel kan bidra till stödåtgärder för de fattigaste u-länderna.Utformningen av dessa stödåtgärder kan inte nu närmare anges utan beror påresuttalel av pågående och kommande internationella diskussioner. Insatsernakan exempelvis avse stöd i anslutning till omförhandlingar av enskilda ländersskulder eller i samband med strukturanpassningsåtgärder. Detta bör i förstahand ske inom ramen för gemensamma aktioner med andra indusi:riländer och iandra hand - i fråga om programländer för svenskt bistånd eller länder medvilka etl reguljärt ekonomiskt samarbete sker genom BITS - som bilateralainsatser. Regeringenförordar att för /87 ett belopp om .400 milj, kr, anvisas föråtgärder till förmån för med akuta betalningssvårigheter m,m. Motioner UU 1985/86: 15 Imotion I985/86:U2I1 av Bengl m,fl, (fp) yrkandena 6, 7, 8 och 9hemställs 6, alt beslutar tillföraSwedfund 75 milj, kr, som höjning av grundkapitalet, 7, alt beträffandeBetalningsbalansslöd beslutar godkänna vad i motionen anförts, 8, att belräffandeu-landskrediler beslutar anvisa en beslutsram för BITS verksamhet 1986/87 om400 milj, kr,, 9, all beslutar atlunder anslaget C 8, Övriga u-landspolitiska insatser m. m., anvisa 643 000000kr. Imotion I985/86:U212 av m.fl, (c) yrkande 18 hemställs 18,atl för u-krediter anvisar 400 milj, kr,, en sänkning i förhållandetill regeringens förslag med 100 milj, kr, Imotion 1985/86:U218 av m,fl, (m) yrkandena 6 och 17 hemställs 6,alt godkänner vad som i motionen anförs om IMPOD:s verksamhet, 17,alt beslutar avslå del föreslagna anslaget på , tillBetalningsbalansslöd, Imolion I985/86:U232 av m,fl. (s) yrkande 1 hemställs 1,att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om internationellt samordnade stödåtgärder för avlastning avu-ländernas skuldbörda, Imotion I985/86:U233 av () hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om ändraderiktlinjer för inlernationelll tekniskt och ekonomiskt samarbete, Imotion 1985/86:U240 av m, fl, (vpk) yrkandena 1, 15, 16 och 17hemställs 1,att uttalar sitt stöd till de alliansfria staternas förslag tilldialog mellan i- och för alt lösa skuldkrisen, 15, all beslutar attavslå föreslaget anslag på , till BITS för u-krediter, 16, att hos regeringenhemställer om en redovisning av hiir betalningsbalansstödet skall användas, 17, all beslutar altavslå föreslaget anslag med , i betalningsbalansstöd, om yrkandetunder motionens punkt 16 inle bifalls. utskottet UU 1985/86: 15 Tekniskt samarbete, u-krediter, , IMPOD De u-landspolitiska insatser som finansieras över anslagetC 8 är bistånd och skall styras av de biståndspolitiska målen. Delta harupprepade gånger slagits fast av riksdag och regering. Vissa kriterier har uppställts för val av samarbetsländer,BITS kan bedriva tekniskt samarbete med en bestämd krets länder, nämligen förnärvarande , , , , ,, , . , , , , , Thailandoch , Det är länder utanför SlDA:s programlands-krets. Med flertalet avdessa länder har ingått ekonomiska samar-belsavtal av någol slag; ettmindre anlal av dem har varit programländer, U-krediter kan beviljas till en något vidare grupp länder,I denna ingär tre kategorier, nämligen de ovanämnda s.k, BlTS-länderna, SlDA:sprogramländer samt en tredje grupp för vilka villkoret är att derasutvecklingspolitik skall ligga i linje med svenska bisländspolitiskamålsättningar. Om BITS överväger en mer fortlöpande kreditgivning lill ländersom ligger utanför de två förstnämnda kategorierna, skall beslut fattas avregeringen, generellt villkor är atl u-krediter endast kan ges lillkreditvärdiga länder. Gällande riktlinjer för u-krediiernas användning och valetav länder framlades i proposition 1983/84:100, vilken i detta stycke bifölls avriksdagen (UU 1983/84:15), BITSkursverksamhet är öppen för alla . Med hänsyn lill u-krediternas bisländspolitiska motiveringfinner utskottet det inte befogat atl, såsom förordas i molion U233, föreslåett upphävande av gällande länderkriterier. Motionen avstyrks därför, Proposiiionen föreslär inga nya riktlinjer föru-kredilsystemet: För /87 begärs etl anslagsbelopp av 500 milj,kr, 1 såväl motion U2I1 (fp) som motion U2I2 (c) föreslås atlendast 400 milj, kr, skall anvisas för u-kredilsyslemel. Nedskärningen iförhållande lill regeringens förslag motiveras ii fp-motionen med all alltförstora reservationer byggts upp under anslagsposten för u-krediler, 1 ställetbör medlen inom biståndsanslaget komma de behövande till del genom en ökningav bidragen för landramar, till enskilda organisationer, katastrofbistånd ochsärskilda projekt, heter del i fp-molionen, 1 c-molionen anförs atl en så snabbökning av elt biståndsanslag vid sidan av det svenska biståndelshuvudinriktning inte bör ske utan en principiell diskussion,