bet · G901TU11 · 1985-12-31 00:00:00 — om anslag till Postväsende (prop. 1985/86:100 bil. I detta betänkande behandlas förslag som regeringen harförelagt i budgetpropositionens bilaga 8 under avsnittet G.Postväsende jämte motionsyrkanden om införande av ett lägre porto förtrycksaker och om återinförande av tidigare använt ortnamn i postadress. Utskottet tillstyrker regeringens förslag i här aktuelldel av budgetpropositionen och föreslår att motionsyrkandena lämnas utanåtgärd resp. avstyrks. Mot utskottsmajoritetens beslut att avstyrkamotionsyrkandet om återinförande av tidigare använt ortnamn i postadressreserverar sig c-ledamöterna och vpk-ledamoten. Regeringen har i proposition 1985/86:100 bilaga 8(kommunikafionsdepartementet) under avsnitt G. Postväsende (s. 129-137)föreslagit att 1. godkänna vadsom i propositionen har förordats om inriktningen av postens verksamhet förbudgetåren 1986/87-1988/89, 2. bemyndigaregeringen att besluta om höjningar av den statliga kreditgarantin för lån åtlantbrevbärare för inköp av motorfordon, 3. till Ersättningtill postverket för befordran av tjänsteförsändelser för /87anvisa ett förslagsanslag på , 4. till Ersättningtill postverket för tidningsdistribution för /87 anvisa ettanslag på . 1985/86:T205 av och andre vice talmanKarl (båda fp) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna att trycksaksportot bör återinföras. 1985/86:T230 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs omåterinförande av s. k. korsband. 1 1985/86. Rättelse: S. 7 rad 1-2 Utgår: under rubriken 1985/86:T244 av BengtKindbom (c) vari yrkas att beslutar att som /86:11 sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs omåterinförande av tidigare använt ortnamn i postadress. 1985/86;T302av och (båda m) vari yrkas att begäratt regeringen vidtar åtgärder i syfte att ge hushållen möjlighet till inköp avrabattmärken för bokförsändelser fr. o. m. . Utskottetbehandlar i det följande propositionsförslagen i den ordning efter vilken dehar framförts i hemställan i propositionen. I anslutning till behandlingen avförslaget om inriktningen av postens verksamhet för budgetåren 1986/87-1988/89behandlar utskottet motionsyrkandena i ärendet. Inriktningen av postens verksamhet för budgetåren 1986/87-1988/89 Enhgtbeslut av under förra (prop. 1984/85:100 bil. 8, s. 87-100,, rskr. 203) har fr. o.m. nya former för statsmakternasstyrning av posten införts. Styrningen av postens verksamhet skall sålunda ifortsättningen ske genom att mål för service, ekonomi m.m. fastställs pågrundval av rullande treårsplaner. Fr. o. m. gäller vidare bl.a. att posten har i princip beslutanderätt över samtliga investeringar och attposten får finansiera alla investeringar med i rörelsen tillgängliga medel. Detfasta statskapitalet uppgår till 411 milj. kr. på vilket avkastning skalllämnas enligt statens avkastningsränta. Postenhar lagt fram en treårsplan för postens verksamhet underbudgetåren 1986/87-1988/89.1 propositionen har (s. 130-134) redovisats ihuvuddrag postens förslag om mål för service m.m. för de tvåhuvudaffärsområdena Brev och Paket samt och och för de i dessaingående olika affärsområdena, postens investeringsbehov för treårsperioden,som beräknas uppgå till ca 2 400 milj. kr. och investeringsbehovets fördelningpå olika slag av investeringsobjekt, m.m. Föredragandedepartementschefen framhåller att det som framför allt bör diskuteras och tasställning fill vid statsmakternas styrning av posten är mål för service ochprisutvecklingen för postens viktigaste tjänster. Av särskilt intresse förstatsmakternas styrning är enligt föredraganden servicenivån ochtillförhtligheten i brevbefordran, tillgängligheten till kassaservice samtportoutvecklingen för 20-grams normalbrev. Utskottet ansluter sighärvidlag till föredragandens uppfattning. Servicemålför huvudaffärsområdet och Paket redovisas i postens treårsplan med målför dels servicenivå, dels tillförlitlighet i befordran. Servicenivån angerutlovad befordringstid för en försändelse enligt posttidtabellen. Förnormalbrev är postens mål att skall erhålla över-nattbefordran, och förekonomibrev är målet att skall utdelas tredje vardagen efterinlämningsdagen. I fråga om tillförlitlighet är postens mål att församtliga brev till nå upp till den tänkta servicenivån. För xu1985/86:11 normalbrev är enligt posten den uppmätta tillförlitligheten igenomsnitt . Att tillförlitlighet inte kan uppnås beror enligtposten bl. a. på mycket knappa tidsmarginaler i transportnätet och attstörningar i flyg- och järnvägstrafiken kan förekomma. Föredraganden anför att den servicnivå som postenredovisat i treårsplanen för huvudaffärsområdet och Paket är klarttillfredsställande . Snabbheten i postbefordran måste, anför han,avvägas mot kundernas önskemål att vilja betala. Föredraganden framhåller atttillförlitligheten bör upprätthållas på en hög nivå. I överensstämmelse medvad posten angivit är det enligt föredraganden inte rimligt att kräva 100 %tillföriitlighet. Sådan tillförlidighet bör dock enligt föredraganden varamålet och han anser han den nuvarande 95-procentiga tillförlitligheten bordekunna öka något. Utskottet vill understryka att det är viktigt attåtagandena mot kunderna i fråga om brevbefordran kan uppfyllas, oavsett vilkennivå beträffande snabbheten man väljer. Det är därför angeläget attfillförlitligheten i postbefordran upprätthålls på en hög nivå. Av skäl somposten redovisat är det dock inte rimligt att kräva att tillförlifiighetskall uppnås. Sådan tillförlitlighet bör dock enligt utskottets mening varamålet. När det gäller servicetnål för huvudaffärsområdet ochKassa behandlar föredraganden närmare frågan om tillgänglighet fillkassaservice. Posten konstaterar att postkassanätet är rikstäckande i vad avsergeografisk tillgänglighet och att mycket få hushåll saknar fillgång tilldaglig postkassaservice. Föredraganden framhåller att denna höga täckningsgradbör bibehållas. Föredraganden redovisar hur posten på olika sätt försökerförbättra tillgängligheten fill kassaservicen i tätorterna såsom genom lördagsservice,vissa kvällsöppna postkontor, flyttning av postkontor till bättre affärslägenoch upprustning av lokaler. Föredraganden framhåller att ansträngningarna föratt förbättra tillgängligheten bör fortsätta och anför att det vidare ärväsentligt att posten löpande anpassar servicegraden i kassanätet så att t.ex. väntetiderna på postkontoren är acceptabla för kunderna. Utskottet har intenågot att erinra mot de för huvudaffärsområdet och Kassa uppställdaservicemålen. När det gäller ekonomiska mål har posten föreslagit attprisutvecklingen för . framför allt 20-grams normalbrev bör vara att den högstskall ligga i nivå med ökningen av övriga priser i samhället. Föredragandendelar denna mening. Han framhåller att posten - i överensstämmelse med vad somföreslagits i treårsplanen - för direkt konkurrensutsatta produkter bör ta utde priser som kunderna är beredda att betala. När det gäller utvecklingen avproduktiviteten räknar posten med att personalproduktiviteten skall öka medminst . Föredraganden uttrycker tillfredsställelse med detta. Denberäknade ökningen innebär en höjd ambitionsnivå. Föredraganden framhåller vikten av att finansiellastyrningskriterier i form av mått på räntabilitet (avkastning på eget kapital)och soliditet (relafion mellan verkskapital och de totala tillgångarna)utarbetas. Han påpekar att posten arbetar med ett projekt somsyftar till att ta fram principerför hur räntabilitetsmått och soliditetsmått skall kunna beräknas TU1985/86:11 för olikaverksamheter inom posten och avser att återkomma till regeringen i dennafråga när projektet har avslutats. Några mål i här aktuella finansiella termer bördärför enhgt föredraganden inte nu anges av statsmakterna. anföremellertid att kraven på ränta på postens statslån och avkastning på postensstatskapital givetvis skall ligga fast. Utskottet konstaterar med tillfredställelse attambitionsnivån i fråga om förbättring av postens personalproduktivitet harhöjts. En fortlöpande förbättring av produktiviteten krävs för att - somutskottet också framhöll under förra - en stabil ekonomi ikombination med en lugn portoutveckling på lång sikt skall säkerställas. I likhet med föredraganden vill utskottet framhålla viktenav att finansiella styrningskriterier såsom räntabilitetsmått ochsoliditetsmått för olika verksamheter inom posten utarbetas. Utskottet vill också framhålla det angelägna i att man sålångt möjligt söker särredovisa de verksamheter som posten bedriver ikonkurrens. Som utskottet underströk under förra skallmonopolverksamheten inte subvenfionera den konkurrensutsatta verksamheten. Densistnämnda skall ge sådana positiva bidrag att postens servicenät kanbibehållas och att avgifterna för monopoltjänsterna kan hållas nere. Vad som i övrigt anförs i här aktuell del avbudgetpropositionen föranleder inte någon erinran från utskottets sida. Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet sålunda attriksdagen godkänner den förordade inriktningen av postens verksamhet förbudgetåren 1986/87-1988/89. Utskottet behandlar i detta sammanhang tre motionsyrkandenom införande av ett lägre porto för trycksaker samt ett motionsyrkande omåterinförande av tidigare använt ortnamn i postadress. Införande av ett lägre porto för trycksaker Före fanns enligt den då gällandepostavgiftskungörelsen (1971:745) separata taxor för befordran av brev, postkort.A-korsband resp. B-korsband. Som korsband befordras trycksaker och varuprov.A-korsband var korsband som skulle befordras och utdelas med samma hastighetsom brev. Annat korsband var B-korsband. Avgifterna för korsband var lägre änavgifterna för brev och postkort. Vidare var avgifterna för B-korsbahd lägre änavgifterna för A-korsband. I den fr. o. m. gällande förordningen(1981:193) om vissa postavgifter behandlas samtliga nu nämnda försändelseslag iavgiftshänseende likformigt som brev. Den nya förordningen innebar även attavgiftsnivån för brev höjdes. Avgiftsförändringen innebar bl. a. att kraven påsnabbhet i befordran och vikten på försändelserna på ett annat sätt än tidigarebestämde avgifterna. Avgifterna har sedermera höjts ytterligare. I förordningen om vissa postavgifter finns en normaltaxaoch en ekonomitaxa. "Normalbrev" behandlas som A-post, vilketinnebär att de delas ut första vardagen () efter inlämningen. "Ekonomibrev" be- handlassom s.k. B-post, vilket innebär att de delas ut tredje vardagen TU1985/86'11 ()efter inlämningen. Avgifterna för ekonomibrev är lägre än I förordningen har inrymts ett bemyndigande för posten att sätta ned postavgifterna, om det är förenligt med verkets Posten har satt ned avgifterna för s. k. föreningsbrev ochmassbrev m. m. finns ett system med frankoefiket- ler somefter avtal med posten får användes på försändelser innehållande böcker,tidskrifter, noter eller korrektur. Frankoettiketter finns dels för befordran av brev som A-post, dels för befordran av brevsom B-post. frankoetiketterblir befordringsavgifterna för tyngre brev lägre än enligt Det kan i detta sammanhang erinras om att posten under desenaste åren har erbjudit allmänheten att köpa rabattfrimärken attanvändas som porton för normalbrev. I tre motioner framförs yrkanden som syftar fill att ettlägre porto för böcker m. m. skall införas. Kulturpolifiska m. fl. I mofion T205 (fp) begärs sålunda att "trycksaksportot"skall återinföras. I motion T230 (s) begärs att "korsband" skallåterinföras. I mofion T302 (m) begärs att hushållen skall få möjlighet fillinköp av särskilda rabattfrimärken för bokförsändelser. Rabattfrimärkena skulleenligt mofionärerna bl. a. användas vid rekvision av böcker från förlag,varvid köparna skulle överlämna rabattfrimärken för försändelserna. Utgångspunkt för utskottets syn på motionsyrkandena är attpostens verksamhet skall bedrivas efter företagsekonomiska och affärsmässigaprinciper och att någon skyldighet inte kan anses föreligga för posten att vidportosättningen göra kulturpohtiska överväganden. Frågan om posttaxorna och bokdistributionenuppmärksammades emellertid i proposition 1984/85:141 om litteratur ochfolkbibliotek (s. 24 och 25), vilken behandlades under förra (KrU 21,rskr. I propositionen redovisades att en särskild arbetsgrupp medföreträdare för kommunikations- och utbildningsdepartementen samt postverketoch hade arbetat med att söka finna lösningar påde problem som portoavgifterna medförde för bokförlag, bokhandlare och kulturtidskriftsutgivare.Föredraganden förutskickade att ett uppdrag skulle lämnas atti samarbete med postverket och med deltagande av företrädare för berördabranscher fortsätta det arbete som den nämnda arbetsgruppen hade inlett. Genombeslut har regeringen gett det förutskickade uppdraget.Redovisning för uppdraget beräknas komma att lämnas innevarande år. Mot bakgrund av bl. a. det sålunda åt statens kulturrådlämnade uppdraget berörande de frågor som tas upp i de här aktuella mofionernabör dessa inte föranleda någon åtgärd från sida. Återinförande av tidigare använt ortnamn i postadress Enligt allmänna poststadgan, som beslutas av posten, skallpostförsändelse vara försedd med tydliga och fullständiga uppgifter om adressatoch postadress för att kommaadressaten fill handå i behörig ordning och utan /86:11 försening.Postadress består av utdelningsadress och ortsadress. Det förutsätts attgatunamn och husnummer skall finnas i utdelningsadressen när posten delas utgenom brevbäring i områden där gatunamn och husnummer förekommer. I områden därgatunamn och husnummer inte förekommer skall användas områdesbeteckning,bynamn, gårdsnamn e.d. som utdelningsadress Och i förekommande fall ävenpostlådenummer. Som ortsadress skall enligt allmänna poststadgan i allmänhetanges postnummer och namnet på adressorten, dvs. namnet på det postkontor frånvilket postutdelningen utgår. Namnpå postkontor fastställs av posten. Innan sådant namn fastställs eller ändrasskall emellertid posten enligt instruktionen för verket samråda med berördkommun. Kan enighet därvid inte nås, skall ärendet underställas regeringen. Med detta system har postsorteringen underlättats, ochinförande av avancerade tekniska hjälpmedel i postsorteringen har möjliggjorts. Underårens lopp har en rad postkontor dragits in eller fått ändrade namn, vilketinneburit att många gamla ortnamn ej längre ingår i ortsadresser. Imotion T244 (c) framförs kritik mot att tidigare använda ortnamn har ersattsmed andra namn i postadresser, trots att de postkontor som benämnts med degamla ortnamnen finns kvar. Motionären anger i mofionen vissa exempel på detta.Han framhåller bl. a. att de gamla ortnamnen har stort kulturhistoriskt värde.Enligt mofionären kan fidigare använda ortnamn i postadresser återinföras ipostadresserna utan problem. Återinförande av tidigare använt ortnamn bördärför enligt motionären på framställning medges. Mofionären begär attriksdagen som sin mening skall ge regeringen detta fill känna. Underförra behandlade kulturutskottet (KrU 1984/85:16 s. 57-60)motionsförslag som var likartade med det här aktuella i samband med attutskottet behandlade i bilaga 10 till 1984/budgetproposition (s.467-475) redovisade frågor om ortnamns värde och vård. I sitt av (rskr. 253) i denna del godkända betänkande föreslog kulturutskottet avslag påmotionsförslagen. Utskottet framhöll att ekonomiska och servicemässigakonsekvenser hade anförts mot att återinföra ortsadresser i fall där ändringenredan hade skett. I dessa fall kunde emellertid - anförde utskottet - enanmälan om komplettering av utdelningsadressen göras till kyrkobokföringenresp. lokala skattemyndigheten för att på detta sätt bevara den fidigareortsadressen. Någonanledning för att ändra sitt ställningstagande i här aktuell frågafinns enligt trafikutskottets mening inte. Utskottet avstyrker därför motionen. Utskottetvill i detta sammanhang nämna att man inom posten har inlett en verksamhet ivissa områden i landet som innebär att man upplyser allmänheten om att ianslutning fill utdelningsadress eller som sådan adress kan angesförsamlingsnamn eller andra sedan gammalt använda namn på områdena.Dessa namn avses bli intagna i postnummerkatalogen. Övriga förslag i propositionen Efter medgivanden av har regeringen bemyndigatposten att bevilja statlig garanti - inom ramar som har bestämts av -för lån åt lantbrevbärare för inköp av motorfordon. Senast under förra bemyndigade riksdagenregeringen att medge att ramen för den statliga kreditgarantin höjdes (prop.1984/85:100 bil. 8, , rskr. Ramen bestämdes då fill 50 milj. kr. Föredraganden anför bl. a. att erfarenheterna avkreditgarantisystemet har varit mycket goda och att postverkets finansiellaförluster på grund av sitt åtagande har varit mycket små. Erfarenheterna hospostverket har enligt föredraganden emellertid visat att det uteståendelånesaldot ökar relativt snabbt fill följd av den snabba prisökningen på bilarsamt ökningen av antalet lån. Han anser därför att ramen för den statligakreditgarantin även i fortsättningen bör höjas i takt med behovet. För attfillgodose behovet av en snabbare beslutsprocess föreslår han att regeringeninhämtar bemyndigande att fortsättningsvis få besluta om höjningarav ramen för kreditgarantin. Utskottet tillstyrker att ett sådant bemyndigande lämnasoch föreslår således i överenstämmelse med regeringens förslag att riksdagenbemyndigar regeringen att besluta om höjningar av kreditgarantin. Utskottet har inte något att erinra mot regeringens förslagatt för nästa budgetår 553 milj. kr. anvisas under anslaget till Ersättningtill postverket för befordran av tjänsteförsändelser samt 30 milj. kr. underanslaget till Ersättning till postverket för tidningsdistribufion. a) godkänner vad iproposifionen har förordats om inriktningen av postens verksamhet förbudgetåren 1986/87-1988/89, b) lämnarmofionerna 1985/86;T205 (fp), 1985/86:T230 (s) och 1985/86:T302 (m) om ettlägre porto för trycksaker utan åtgärd, c) avslår motion1985/86:T244 (c) om återinförande av vissa ortnamn i vissa postadresser, 2. att riksdagenbemyndigar regeringen att besluta om höjningar av den statliga kreditgaranfinför lån åt lantbrevbärare för inköp av motorfordon, 3. att riksdagentill Ersättning till postverket för befordran av tjänsteförsändelser /87 anvisar ett förslagsanslag på , 4. att till Ersättning tiU postverket för lidningsdislribution /86:11 för /87 anvisar ett anslag på . Närvarande: (), (), BirgerRosqvist (s), (), (), (), PerStenmarck (m), (), (), (),(), (), (), (vpk) och (). Återinförande av vissa ortnamn i postadresser (mom. 1 c) och (båda c) samt SvenHenricsson (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Någon anledning" och på s. 7 slutar med "Gatuadressetc." bort ersättas med text av följande lydelse: Som nämndes i kulturutskottets ovannämnda betänkande haremellertid posten beslutat att det skall vara möjligt att behålladen gamla ortsadressen när en poststation dras in och utdelningen ske°r från enannan station. anser att de ekonomiska och servicemässigakonsekvenserna inte kan anses vara särskilt annorlunda mot att återinföraortsadresser i fall där ändring redan har skett. Utskottet vill i likhet med vad kulturministern underströki ovannämnda proposition betona att det är av ett kulturhistoriskt och socialtvärde att de nedärvda ortnamnen vårdas och bevaras. Därför bör man inom postenvara lyhörd för lokala opinioner när det gäller fastställande eller ändring avortsadresser. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motionen börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 1 c bort ha följande lydelse: 1. att c) medanledning av motion 1985/86:T244 (c) om återinförande av vissa ortnamn ipostadresser som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet häromanfört.