bet · G901TU6 · 1985-12-31 00:00:00 — Utredningen ansåg emellerfid attnågon bestämmelse om delegering fill luftfartsverket inte borde införas förnärvarande och föreslog inte heller någon sådan i utredningens förslag tillförordning om ändring i luftfartskungörelsen. Utredningen menade att frågan omdelegering fick bedömas i samband med att definitivställning togs fill den framtida trafikpolifiken. Föredragandedepartementschefen anför bl. a. att den s. k. linjetaxitrafi-ken torde ligganärmast till hands för den i propositionen föreslagna utökade delegeringen avtillståndsgivningen. Med linjetaxitrafik avses trafik med luftfartyg med enhögsta tillåten flygvikt ej överstigande som äger rum med fastaavgångs- och ankomsttider och icke obetydlig turtäthet. Föredraganden förklararsig dock i huvudsaklig överensstämmelse med den uppfattning somflyglagutredningen redovisat inte nu vara beredd att uttala sig om den närmareomfattningen av en sådan delegering. Saken får enligt föredraganden övervägas isamband med den allmänna trafikpolifiska frågan om linjenätets framtida utformning. Luftfartsverketförutsätts i propositionen - i enlighet med den ordning som för närvarandegäller - vara den myndighet till vilken en delegering av prövningen avtillståndsärenden skall kunna ske. båda motionerna - 1985/86:11 (c) och 1985/86:12 (m) - föreslås att i 7 kap.1 § första stycket LL skall föreskrivas att luftfart i förvärvssyfte inte fårutövas här i riket utan tillstånd av regeringen. Motionsförslagen innebär attregeringen inte skulle få något bemyndigande alls att delegera tillståndsprövningenbeträffande luftfart i förvärvssyfte. Ic-motionen anför motionären bl. a. att delegationsfrågan bör övervägas först isamband med den mer övergripande frågan om linjenätets framtida utformning ochatt skäl inte finns att nu skall besluta att ge regeringendelegationsrätt. Mofionärernai m-mofionen anför bl.a. att de ej kan ansluta sig till attregeringen skall ges möjlighet att delegera tillståndsgivning såsom föreslås ipropositionen. De framhåller bl. a. att överklaganden av beslut avluftfartsverket i tillståndsärenden skulle komma att bli relativt frekventa,varigenom en delegering av tillståndsprövning kunde komma att innebäraytterligare byråkratisering och fördröja beslut i viktiga ärenden. Motionärernaframhåller vidare att regeringen och dess organ intar en central position inomluftfartspolitiken, bl. a. med tanke på samarbetet med SAS och de oftakomplicerade förhandlingar som föregår beviljande av koncessioner från fleraländer. Ifråga om överväganden om det inrikes flyglinjenätets omfattning m. m. villutskottet erinra om att i proposition 1981/82:98 om vissa luftfartspolitiskafrågor ett interregionalt flyglinjenät avgränsades omfattande SAS och LinjeflygÄB:s inrikeslinjer som trafikerades med tyngre jetplan (primärnätet). Dettaflyglinjenät ansågs enligt propositionen (s. 25) böra gälla fram till mitten av1980-talet. hade inte något att erinra mot avgränsningen avprimärnätet (/82:28, rskr. Det förutskickades i propositionen attregeringen skulle återkomma till frågan om ett sekundärnät. senaste budgetpropositionen (prop. 1984/85:100 bil. 8) togs frågor om ett sekundärnät upp. I ett särskilt avsnitt i propositionen (s. 174-187) redogjorde sålunda kommunikationsministern för sin syn på "vissa frågor rörande regelbunden luftfart med mindre flygplan - sekundärtrafik". Mot bakgrund av att flygplanet 340 (med en högsta startvikt ca ) skulle komma att sättas in i sekundärtrafik förordades att trafik 10 med flygplan med enkapacitet och standard av typ SF340 skulle gälla som /86:6 övre gränsför vad som borde anses vara sekundärtrafik. En skiss till ett framtidalinjenätssystem för sekundärflyget eller - med en term som förordades avkommunikationsministern - regionalflyget lades fram. Enligtkommunikationsministern kunde det skisserade linjenätssystemet bilda en allmänreferensram vid tillståndsgivningen. Iovannämnda redogörelse nämnde kommunikationsministern i fråga om tillstånd(koncessioner) till linjefart bl. a. att SAS förutsatts ha en prioriteradställning i fråga i företagets inrikestrafik, dvs. linjerna från tillKiruna, , och , vilka ingår i primärnätet. För trafiken iövrigt på primärnätet har tillstånden. Påregionalflygnätet har och andra flygföretag tillstånden. Iredogörelsen för sin syn på regionalflyget framhöll kommunikationsministernatt regionalflyget är en delmarknad, där det är angeläget att det även ifortsättningen finns flera oberoende företag, vilket borde sfimulera till enfortsatt positiv utveckling av detta slag av luftfart. Han påpekade att detvarken enligt lagstiftningen eller en klart utbildad praxis fanns någon företrädesrättför visst företag vid tillståndsprövningen. Någon sådan företrädesrätt bordeinte heller införas. Kommunikationsministern förutskickade att förslag i annatsammanhang skulle läggas fram om bemyndigande för regeringen att delegeratillståndsgivningen beträffande vissa slag av regelbunden luftfart. Detta skergenom den nu aktuella propositionen. hade inte något att erinra motvad kommunikationsministern enligt den ovan lämnade redogörelsen anförde omregionalflyget (/85:26, rskr. Deninrikes linjefarten växer kraftigt. Enligt uppgifter som lämnats i luftfartsverkets treårsplan för verksamheten under budgetåren 1986/87-1988/89 ökade sålunda antalet passagerare . I detta ökningstal ingår en ökning i sekundärtrafiken . Antalet passagera re i inrikes linjefart beräknas enligt en prognos som avser fiden t. o. m. öka . Man torde enhgt utskottets mening kunna räkna med att önskemål kommer att föras fram om att inlemma allt fler orter i den inrikes linjefarten och om att ge allt fler orter direkta flygförbindelser med varandra, m. m. ' Införden utveckling som sålunda kan förutses bör regeringen enligt utskottets meningi detta sammanhang ges möjlighet att delegera tillståndsgivningen ävenbeträffande inrikes linjefart i förvärvssyfte. Attnärmast komma i fråga för delegering synes dock böra vara frågor om tillståndtill linjefart av mera lokal eller inomregional karaktär. Utskottet villemellertid understryka att prövningen av sådana ärenden om tillstånd tillUnjefart, vilka kan inrymma intressekonflikter mellan SAS och tillståndssökanden,bör underställas regeringen. Utskottetförutsätter att sådana frågor om tillstånd fill inrikes Hnjefart, som delegerastill luftfartsverket, skall avgöras av verkets styrelse. Endelegering av tillståndsprövningen beträffande linjefart i förvärvssyfte med de utgångspunkter som utskottet sålunda föreslagit torde i huvudsak tillgodose syftena med motionerna. ' Utskottettillstyrker sålunda den i propositionen föreslagna lydelsen av j\j1985/86"6 7 kap. 1 § första stycket LL och avstyrker motionerna. 1.2.2Förslaget till lag om ändring i luftfartslagen i övrigt Förslagettill lag om ändring i luftfartslagen i övrigt har inte föranlett någon erinranfrån utskottets sida. Utskottet föreslår att antar lagförslaget. Enligtlagen (1922:382) angående ansvarighet för skada i följd av luftfart harluftfartygs ägare s. k. strikt ansvar för skada, som i följd av luftfartygsbegagnande i luftfart tillfogas person eller egendom, som inte transporterasmed luftfartyget. Denföreslagna ändringen av lagen innebär att - när det gäller luftfartyg sominnehas på gmnd av kreditköp med förbehåll om återtaganderätt -nämnda ansvaråvilar köparen. Här aktuellt ansvar för skada skall under vissa villkor ävenkunna åvila innehavaren vid långtidsuthyrning (leasing) av luftfartyg. I andrafall skall ansvaret kunna vara delat. Iförslaget till ändring i lagen (1955:227) om inskrivning av rätt tillluftfartyg föreslås i 7 § en följdändring till förslaget att i en ny 5 § i 1kap. luftfartslagen bestämmelser skall tas in om vad som skall gällabeträffande luftfartyg som är registrerade hos en internationell organisation.Vidare föreslås vissa redaktionella ändringar. Somnämnts ovan (s. 6) innebär förslaget till ändring i lagen (1971:289) omallmänna förvaltningsdomstolar att länsrätten i skall varaforum för prövningen av vissa frågor om luftfartscertifikat m.m. Iförslaget till ändring i lagen (1958:205) om förverkande av alkoholhaltigadrycker m. m. föreslås att möjlighet enligt 1 § i lagen till förverkande avalkoholhaltiga drycker och andra berusningsmedel som är knutentill brott mot 13 kap. 6 § luftfartslagen i stället skall vara knuten tillbrott mot 13 kap. 1§ luftfartslagen enligt den i propositionen föreslagnalydelsen av lagen. Vidare föreslås en ändring av redaktionell natur. Utskottethar inte något att erinra mot ändringsförslagen. Utskottet föreslår attriksdagen antar desamma. 3 Det i undertecknade protokollet angående ett tillägg till Chicagokonventionen Utskottethar genom sitt ställningstagande till förslaget till lag om ändring iluftfartslagen bl. a. fillstyrkt de mot bakgrund av Montrealprotokolletföreslagna nya paragraferna 6 och 7 i Ikap. Om dessa paragraferantas kan ansluta sig till protokollet. Utskottet föreslår attriksdagen godkänner detsamma. 4Hemställan tu 1985/86:6 1. beträffande förslaget till lag om ändring iluftfartslagen att a. med bifall till propositionen i denna del ochmed avslag på motionerna 1985/86:11 (c) och 1985/86:12 (m) godkänner vad utskot tet anfört om bemyndigande för regeringen att delegera viss tillstånds prövning, b. antar det i propositionen framlagda och i bilaga1 till betänkandet redovisade förslaget till lag om ändring i luftfartslagen (1957:297), 2. beträffandeövriga lagförslag attriksdagen antar de i propositionen framlagda och i bilaga 1 fill betänkandetredovisade förslagen till a. lag om ändring i lagen (1922:382) angåendeansvarighet för skada i följd av luftfart, b. lag om ändring i lagen (1955:227) ominskrivning av rätt fill luftfartyg, c. lag om ändring i lagen (1971:289) om allmännaförvaltningsdom stolar, d. lag om ändring i lagen (1958:205) omförverkande av alkoholhal tiga drycker m. m., 3. beträffandeett tillägg till Chicagokonventionen attriksdagen godkänner det i undertecknadeprotokollet angående ett tillägg till den i den 7 december1944-avslutade konventionen angående internationell civil luftfart. Närvarande; (), (), BirgerRosqvist (s), (), (), (), PerStenmarck (m), (), (), (), IngridAndersson (s), (), (), () ochJan Jennehag (vpk). 1 1 Förslag till Lag om ändring i luftfartslagen(1957:297) Härigenom föreskrivs i fråga om luftfartslagen (1957:297)' deb att 2 kap. 6, 7 och 13§§, 6kap. 10§ och 13 kap. 7-13 §§ skall upphöra att gälla, dels attrubriken närmast före 6 kap. 10 § skall utgå, dels att nuvarande 1 kap. 5§ skall betecknas 1 kap. 8§ ochha nedan angivna lydelse, dels att nuvarande 3 kap. 10a § skall betecknas 3 kap. 11§ och ha nedan angivna lydelse, deb att I kap. ]-4§§, 2 kap. 1, 3-5, 9-12 och 14-16§§, 3kap. 1-10§§,4kap. l-9§§, 5kap. 1-4 och 5-11 §§, 6 kap. 1-9 och 11-16§§,7 kap.,8 kap. 1-4 och 5-9§§, 9-12 kap., 13 kap. 1-6 §§, 14 kap. l-4§§ >samt 15kap., rubrikerna till första och andra avdelningen, mbrikerna till 2-7, 9-11samt 13 och 14 kap., rubrikerna närmast före 2 kap. 1, 12 och 16 §§, 6 kap. 4och 9 §§ samt 9 kap. 3, 12, 17, 31 och 37 §§ skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas nya bestämmelser, I kap.5-7§§, 2 kap. lla§, 4 kap. 10-28§§, 5 kap. 4a§, 8 kap. 4a och 4b§§ och 14 kap.5§ samt närmast före 6 kap. 8 och 11 §§ samt 13 kap. 1 och 6§§ nya rubriker avnedan angivna lydelse. Omcivil luftfart Civil luftfart 1§ Luftfart må här i riket äga mm Luftfart får i äga rum allenast med de inskränkningar och bara på de villkor, som följer av «/2er de villkor, som/ö//a av den- denna lag, av bestämmelser som na lag och med stöd därav medde- har meddelats med stöd av denna lade föreskrifter eller som eljest lag eller av andra lagar eller för stadgas i lag eller författning. 2§ Luftfart må ej äga rum med and- Luftfart/or äga rum med svenska raluftfartyg ån sådana som hava luftfartyg. Med luftfartyg som har svensknationahtet eller nationali- nationalitet i en annan stat får luft- ' Lagen omtryckt 1979:643. tet i främmande stat, med vilken slutits överenskommelseom rätt till luftfart inom svenskt område. När särskilda skäl äro därtill,äger regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, luftfartsverketmedgiva att luftfart må äga rum utan hinder av vad i första stycket sägs, såock bestäi7ima villkoren däiför. fart äga rum endast om det har träffats avtal med denandra staten om rätt till luftfart inom svenskt område. Om det finns särskilda skäl får regeringen eller denmyndighet regeringen bestämmer medge att luftfart äger rum även med andraluftfartyg och bestämtna på vilka villkor detta får ske. /86:6 Bil. Luftfart må ej inom svenskt område äga rutn iöverljudsfart. När synnerliga skäl föreligga, ägerregeringen eller, efter regeringens bemyndigande, luftfartsverket i7iedgivaluftfart utan hinder av vad som sägs i första stycket så ock bestämma villkorendärför. Luftfartyg får inte inom svenskt område frai7iföras medöverljudsfart. Om det finns synnerliga skäl,/år regeringen eller denmyndighet regeringen bestämmer medge undantag från förbudet. I samband därmedfår anges på vilka villkor luftfarten får äga rum. Regeringen äger att av militära skäl eller av hänsyn tillallmän ordning och säkerhet inskränka eller förbjuda luftfart inom viss del avriket. Efter regeringens bemyndigande må ock luftfartsverket av hänsyn tillallmän ordning och säkerhet inskränka eller förbjudaluftfart inom visst område. Under utomordentliga förhållandeneller då eljest hänsyn till allmän säkerhet kräver det äger regeringentillfälligt inskränka eller förbjuda luftfart inom hela riket. Regeringen eller den myndighet regeringen bestäi7imer fårav militära skäl föreskriva inskränkningar av eller förbud mot luftfart inomviss del av riket. Sådana föreskrifter får också meddelas av regeringen ellerden myndighet regeringen bestäi7imer, om det behövs av hänsyn till allmänordning och säkerhet eller till natur- eller miljövård. Föreskrifter om förbudsom meddelas av annan myndighet än regeringen får avse högst . Under utomordentliga förhållanden eller när det i övrigtkrävs av hänsyn till allmän säkerhet/(5/' regeringen tillfälligt/ö/-e.9Ä.rivöinskränkningar av eller förbud mot luftfart inom hela riket. Denna lag skall, där ej annat följer av vad i lagen ärstadgat, med avseende å svenskt luftfartyg lända till efterrättelse jämväl vidluftfart utom riket, såvitt det är förenligt med lag i främmande stat somefter överenskommelse eller eljest är tillämplig. När inte annat följer av denna lag skall den gälla försvenska luftfartyg även vid luftfart utom riket, otn detta är förenligt medden främmande lag som är tillämplig. Bestämmelserna ' i 9 kap. äro, ändåatt luftfartyget icke är av svensk nationalitet, tillämpliga jämväl vidluftfart utom riket, i den mån det följer av överenskommelse med främmande stateller eljest av allmänna rättsgrundsatser. 5§ Om atomskada gälla särskildabestämmelser. Bestämmelserna i 9 kap. gällerockså vid luftfart utom riket med utländska luftfartyg, i den mån det följer avavtal med andra stater eller av allmänna rättsgrundsatser. 5§ De bestämmelser i denna lag somgäller i fråga om luftfartyg som är registrerade i en annan stat skall påi7iotsvarande sätt tillämpas ifråga om luftfartyg som är registrerade hos eninternationell organisation. 6§ Regeringen får föreskriva att sådanabestämmelser i denna lag och med stöd av denna lag utfärdade föreskrifter somavser skydd för liv, personlig säkerhet eller hälsa samt trafik skall, om dettaär förenligt med lagen i registreringsstaten, till-lämpas på utländskaluftfartyg som innehas med nyttjanderätt av svenska brukare. 7§ Regeringen får beträffandesvenska luftfartyg som innehas med nyttjanderätt av utländska brukareföreskriva undantag från sådana bestämmelser i denna lag och med stöd av dennalag utfärdade föreskrifter som avser skydd för liv, personlig säkerhet ellerhälsa samt trafik. 8§ Om atomskador gäller särskildabestämmelser. TU1985/86:6 Bil. TU1985/86:6 Bil. Om registrering av luftfartyg, dess nationalitet och märkning Över luftfartyg skall hos luftfartsverketföras register (luftfartygsregister). Om inskrivning av rätt till luftfartyg samt om vissainternationella förhållanden beträffande rätt till luftfartyg är särskiltstadgat. Registrering, nationalitet och märkning för register överluftfartyg (luftfartygsregister). Om inskrivning av rätt till luftfartyg och om vissainternationella förhållanden beträffande rätt till luftfartyg finns detsärskilda bestämmelser. Ej må luftfartyg, som är registrerat i främmande stat,registreras här i riket, med mindre det avföres ur den främmande statensregister. Ett luftfartyg, som är registrerat i en främmande stat, fårinte registreras / , om det inte avregistreras i den främmande staten. Luftfartyg må icke registreras med mindre det harluftvärdighetsbevis och, i den utsträckning regeringen eller efterregeringens bemyndigande luftfartsverket föreskriver, miljövärdighetsbevis.Bevis skall ha utfärdats eller godkänts här i riket. Ett luftfartyg/år registreras bara om det harluftvärdighetsbevis. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer fårföreskriva att luftfartyg för registrering också skall ha miljövärdighetsbevis. Luftvärdighets- och miljövärdighetsbevis skall varautfärdade eller godkända i . Ansökan om registrering av luftfartyg skall görasskriftligen av ägaren och innehålla för registreringen nödiga upplysningarrörande fartyget, ägaren och dennes förvärv av fartyget. Ansökningen skallåtföljas av utredning till styrkande av att sökanden är ägare av fartyget ochatt i övrigt de i 24 §§ upptagna villkoren äro uppfyllda, så ock av handlingsotn utmärker när, var och av vem fartyget är byggt. Ansökan om registrering av ett luftfartyg skall göras avägaren. 7"/// ansökningen, som skall vara skriftlig, skall fogas deupplysningar och den utredning som behövs för registreringen. 2 1985/86.15 saml. TU1985/86:6 Bil. Luftfartyg, som är intecknat, må ej på grund av ägarensbegäran eller annan i 8 § avsedd omständighet avföras ur registret, med mindrei ärendet företes bevis från inskrivningsdomaren, att inteckningshandlingenuppvisats för honom samt att inteckningshavaren samtyckt till åtgärden, men iregistret skall göras anmärkning om vad i ärendet förekommit. Avföres luftfartyg ur registret eller sker i registretanmärkning som i första stycket sägs, skall inskrivningsdomaren ofördröjligenunderrättas därom. Om ett luftfartyg är intecknat,/år det avregistrerasendast om inteckningshavaren har medgett det. Inttehaves luftfartyg på grund av köp utan attäganderätten övergått å innehavaren, skola i registret antecknas innehavarensnamn och den rätt som tillkommer honom. Det åligger dem som slutit avtalet attofördröjligen göra anmälan därom till luftfartsverket. Upplåter någon luftfartyg för obestämd tid eller för entid av minst till annan för att av denne nyttjas för egen räkning,skall på begäran av upplåtaren eller innehavaren i registret göras anteckningom upplåtelsen. Om någon innehar ett registrerat luftfartyg på grund avkreditköp med förbehåll om återtaganderätt, skall innehavet antecknas i luftfartygsregistret.De som träffar avtal om ett sådant köp skall genast anmäla det tillluftfartsverket. Om någon innehar ett registreratluftfartyg med nyttjanderätt för obestämd fid eller för bestämd tid otn , skall anteckning om innehavet göras i luftfartygsregistret omägaren eller innehavaren begär det. Har å utrikes ort luftfartyg byggts för svensk räkningeller övergått i svensk ägo och äro de i 2 och 3 §§ för registrering angivnavillkoren uppfyllda, må fartyget, / enlighet med bestämmelser som regeringenmeddelar, antecknas i ett särskilt bihang till luftfartygsregistret. Om ett luftfartyg har byggts utomlands för svensk räkningeller om ett luftfartyg som finns utomlands har övergått tdl en svettsk ägare,får fartyget antecknas i ett bihang till luftfartygsregistret,om förutsättningarna i 2 och 3 §§ är uppfyllda. Il a§ för enförteckning över de utländska luftfartyg som innehas med nyttjanderätt avsvenska brukare (br ukarf örte ckning). /86:6 Bil. Sedan luftfartyg införts i luftfartygsregistret, äger detsvensk nationalitet. Om införandet i registret skall luftfartsverket utfärdabevis (nationalitets- och registreringsbevis). Luftfartyg som är införda i luftfartygsregistret harsvensk nationalitet. utfärdar bevis om registreringen(nationalitets- och registreringsbevis). Luftfartyg, som antecknats i bi-hanget tillluftfartygsregistret, äger svensk nationalitet så länge anteckningen gäller. Om anteckningen i bihanget skall luftfartsverket utfärdainterimistiskt nationalitets- och registreringsbevis. Luftfartyg som har antecknats i bihanget tillluftfartygsregistret har svensk nationalitet så länge anteckningen gäller. utfärdar bevis om anteckningen i bihanget(interimistiskt nationalitets- och registreringsbevis). Svenskt luftfartyg skall, när det nyttjas till luftfart,hava svenskt nationalitets- och registreringsbevis. Utländskt luftfartyg skall vid luftfartinom svenskt område hava motsvarande bevis från främmande stat, tned vilkenslutits överenskommelse om rätt till sådan luftfart. Nyttjas luftfartyg jämlikt medgivande som avses i 1 kap.2§ andra stycket, gäller vad regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,luftfartsverket föreskriver. Ett svenskt luftfartyg skall ha svenskt nationalitets- ochregistreringsbevis när det används vid luftfart. Ett utländskt luftfartyg skall ha motsvarande bevis från registreringsstatenvid luftfart inom svenskt område. Om luftfartyg används på grund avmedgivande enligt 1 kap. 2§ andra stycket, gäller de bestämmelser som meddelasav regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer. Luftfartyg, som införts i luftfartygsregistret ellerantecknats i bihanget, skall märkas i enlighet med sin nationalitets- ochregistreringsbeteckning. Märkena skola föras så länge fartyget kvarstår iregistret eller bihanget. Luftfartyg som är införda i luftfartygsregistret ellerantecknade i bihanget skall vara märkta med sina nationalitets- och registreringsbeteckningar. Luftfartyg, som är registrerat ifrämmande stat med vilken slutits överenskommelse om rätt till luftfart inomsvenskt område, skall vid sådan luftfart vara tnärkt i enlighet med föreskrifternai hemlandet. Nyttjas luftfartyg jämlikt medgivande som avses i 1 kap.2§ andra stycket, gäller varf regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,luftfarts verket föreskriver. Utländska luftfartyg skall varamärkta i enlighet med föreskrifterna i registreringsstaten vid luftfart inomsvenskt område. Om luftfartyg används på grund avmedgivande enligt I kap. 2§ andra stycket, gäller de bestämittel-ser sommeddelas av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer. TU1985/86:6 Bil. Luftfartyg skall, när det nyttjas till luftfart, varaluftvärdigt och miljövärdigt. Ej må luftfartyg anses luftvärdigt, med mindre det är såkonstruerat, byggt, utrustat och vid-tnakthållet samt äger sådana flygegenskaper,att säkerhetens krav äro tillgodosedda. Ej må luftfartyg anses miljövärdigt med i7vndre det ärkonstruerat, byggt, utrustat och vidmakthållet så att luftfartyget ej vållarskada genom buller, luftförorening eller likartad störning. Närmare föreskrifterför tillämpningen av detta stycke meddelas av regeringen eller, efterregeringens bemyndigande, av luftfartsverket. Luftfartyg skall vara luftvärdiga och miljövärdiga när deanvänds vid luftfart. Ett luftfartyg anses luftvärdigt, om det är konstruerat,byggt, utrustat och hållet i stånd på ett sådant sätt samt har sådanaflygegenskaper att säkerhetens krav är uppfyllda. Ett luftfartyg anses miljövärdigt, om det är konstruerat,byggt, utrustat och hållet i stånd på ett sådant sätt att det inte orsakarskada genom buller eller luftförorening eller genom annan liknande störning. Luftfartyg skall undergå besiktning enligt vad regeringeneller, efter regeringens betnyndigande, luftfartsverket föreskriver, så ock iövrigt med avseende å luftvärdigheten vara underkastat tillsyn avluftfartsverket.