bet · G901LU21 · 1985-12-31 00:00:00 — om lagstiftningsåtgärder beträffande stiftelser I betänkandet behandlas tre motioner (alla s) i vilkaframförs önskemål om lagstiftningsåtgärder beträffande stiftelser. Motionernaavstyrks av utskottet med hänvisning till att lagstiftningsarbete pågår inomjustitiedepartementet. Utskottet utgår från att motionärernas synpunkterbeaktas vid detta arbete. Motion /9S5/iS6,-L2Ö7av m, fl, (s)vari yrkas att hos regeringen begär att en heltäckande civilrättsligreglering av stiftelseinstitutet tillskapas. Motion 1985/86:L232 av och (båda s) vari yrkas 1. att hos regeringen hemställer om enutvärdering av permuta- tionslagens tillämpning, 2, att hos regeringen begär att en utredningtillsätts för att se hur utdelningarna från skattebefriade fonder och stiftelser kan ökas. Motion 1985/86:L238 av m.fl, (s) variyrkas att begär att regeringen skyndsamt låter utreda frågan om en avskattelättnader initierad gemensam förvaltning av stiftelser. Man brukar skilja mellan självständiga och osjälvständigastiftelser. En självständig stiftelse anses komma till genom att egendom ställsunder särskild förvaltning för att såsom självständig förmögenhet fortvarandetjäna visst ändamål. Sedan förvaltare för stiftelsen, vanligen en styrelse, harutsetts, anses stiftelsen vara en juridisk person som kan förvärva rättigheteroch ikläda sig skyldigheter. Något erkännande av myndighet eller registreringbehövs inte. En osjälvständig stiftelse uppkommer genom att ett existeranderättssubjekt - ofta en statlig eller myndighet - tillförs medel somskall bilda en fond och användas för visst av stiftaren angivet ändamål. är inte juridisk person. Stiftelser kan tjäna många olika ändamål. Tillstiftelserna hör i första hand den stora grupp av stiftelser, tidigare kallade"fromma stiftelser", som 1 1985/86. uppkommitfrämst genom donationer av enskilda för allmännyttiga ändamål LU 1985/86:21såsom understöd av fattiga, barnavård och sjukvård, undervisning ochvetenskaplig forskning m. m. Många av dessa sfiftelser har mycket begränsadetillgångar medan ett mindre antal har betydande förmögenheter. Förvaltningenär ibland fristående och i andra fall anförtrodd kommuner, sjukvårdsinrättningar,utbildningsanstalter eller liknande. Vidare finns ett stort antal pensions- ochpersonalstiftelser. Stiftelseformen har även kommit till användning förekonomisk verksamhet av olika slag. Ett exempel härpå är företagsgruppenSamhällsföretag, vars moderföretag är , Det finns ett stort antal huvudsakligen kommunalastiftelser, som har till ändamål att förvärva fastigheter och tomträtter föruppförande och förvaltning av bostadshus m, m. Även annan verksamhet bedrivsav kommunala och andra allmänna stiftelser. Stiftelseformen används också förverksamhet som staten bedriver i samarbete med enskilda, t, ex. StiftelsenNorrlandsfonden för att tillgodose forskningsändamål och behov av ekonomisktstöd till näringslivet i de nordligaste länen. Inom regionalpolitiken bedrivsstatlig stödverksamhet dessutom genom Stiftelsen Industricentra och deregionala utvecklingsfonderna. Inom försvars- och utbildningsområdena samt pådet fackliga området förekommer likaledes i inte obetydlig omfattning statligoch verksamhet resp, i enskild regi anordnad allmännyttig verksamheti stiftelseform. Slutligen finns ett antal stiftelser som på olika sätt ärknutna till företag inom det enskilda näringslivet och vars förmögenheterstundom uppgår till betydande belopp. Någon särskild civilrättslig lagstiftning om stiftelserfinns inte. Stiftelsernas förhållanden är emellertid i vissa avseendenreglerade i lagstiftningen. Enligt lagen (1929:116) om tillsyn över stiftelser(tillsynslagen) skall stiftelser i princip anmälas till länsstyrelsen.Undantagna från anmälningsskyldighet -och därmed från tillsyn - är stiftelsersom genom anknytning till staten eller särskilda insfitutioner antas varaförvaltade på ett betryggande sätt. Undantagna är även stiftelser som har avregeringen fastställda stadgar och enligt dem står under särskilt anordadtillsyn, stiftelser som är anförtrodda åt ideella föreningar och andra samfundsamt stipendiestiftelser vid enskilda undervisningsanstalter. Vidare undantass, k. familjestiftelser, dvs, stiftelser till förmån för medlemmar av visssläkt eller vissa släkter, samt stiftelser vars förmögenhet inte överstiger . Slutligen undantas sfiftelser som enligt regeringens förordnande ellerstiftarens föreskrift inte skall vara underkastade tillsyn enligttillsynslagen, Alla anmälningsskyldiga stiftelser omfattas inte avtillsyn enligt tillsynslagen. Tillsyn är föreskriven endast för sådana stiftelsersom främjar ett allmännyttigt ändamål. kan besluta attallmännyttig stiftelse inte skall stå under tillsyn. Tillsynen innebär en övervakning av att stiftelsensförvaltning sköts i enlighet med lagen och de föreskrifter som gäller för vederbörandestiftelse. Som underlag för granskning skallstiftelsens styrelse till insända ekonomisk redovisning. Om stiftelsens styrelse har fattat beslut som strider motlag eller för styrelsen gällande föreskrifter, får förbjudaverkställighet av besluteteller, om verkställighet redan har skett, förelägga styrelsen att vidta LU1985/86:21 rättelse.Även i övrigt får förelägga styrelsen att fullgöra sina åligganden.Föreläggande och förbud kan i vissa fall förenas med vite. Länsstyrelsenfår vidare förordna om skadeståndstalan mot styrelseledamot eller, vidvanvård av stiftelsens angelägenheter, om anordnande av annan Stiftelser är i princip skattskyldiga för både inkomst ochfömögenhet. Stiftelse som har fill huvudsaklig uppgift att främja vård ochuppfostran av barn eller lämna understöd för beredande av undervisning ellerutbildning eller utöva hjälpverksamhet bland behövande eller främjavetenskaplig forskning är dock skattskyldig endast för inkomst och förmögenhetsom avser fastighet och rörelse enligt 53 § 1 mom, e) kommunalskattelagen(1928:370), 7 § lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt och 6 § lagen(1947:577) om statlig förmögenhetsskatt. En förutsättning för skattebefrielseär att stiftelsen inte har till ändamål att gynna en viss eller vissa familjereller bestämda personer. Vidare krävs att i genomsnitt eller mer avstiftelsens inkomster räknat av används förändamålet. Ändamålet med en stiftelse bestäms av stiftelseurkunden,dvs, den handling varigenom stiftelsen eller fonden inrättats. Ombestämmelserna i stiftelseurkunden kan uppfyllas därför attförhållandena ändrats eller bestämmelserna blivit uppenbart onyttiga elleruppenbart stridande mot utfärdarens avsikter eller om det annars föreliggersärskilda skäl kan bestämmelserna ändras eller upphävas enligtpermutationslagen (1972:205), Avser permutation ändring av ändamålet med enstiftelse eller fond skall det nya ändamålet motsvara det ursprungliga så närasom möjligt. Ärenden om permutation handläggs av fideikommissnämnden när detgäller fideikommiss och i övrigt av kammarkollegiet. När det är fråga omstiftelser med betydande tillgångar eller ärenden av särskild vikt från allmänsynpunkt prövas dock frågan av regeringen. Från permutationslagen är undantagnavissa personal- och pensionsstiftelser. I motion 207 framhålls inledningsvis att det finns ettmycket stort antal stiftelser i som tillsammans förvaltar stora värden.Stiftelserna är ofta undandragna från all offentlig insyn och befriade frånskattskyldighet. Motionärerna anför flera exempel på stiftelser som harbetydande fillgångar och stort inflytande över näringslivet. Enligtmofionärerna är dagens lagstiftning på området otidsenlig och inrymmer storaorättvisor. En total översyn av hela lagsfiftningen måste därför utanytterligare dröjsmål komma . I motion 232 framhålls att samhällsutvecklingen harmedfört att ändamålet med många allmännyttiga stiftelser och fonder förloratsin aktualitet och att utdelningar därför inte sker i den omfattning somförutsätts för skattebefrielse. Vidare påpekas att merparten av sådana fonderoch stiftelser förvaltas av kommunala organ. Anledningarna till det lågautnyttjandet av stiftelsernasoch fondernas avkastning är enligt mofionärerna flera, I många LU 1985/86:21fall har sålunda huvudmännen dröjt eller avstått från att ansöka ompermutation. Motionärerna anser det viktigt att donatorernas vilja respekterasmen att denna respekt inte bör få leda till att fondernas avkastning inte kanutnyttjas, Mofionärerna framhåller att det finns många olika ändamål inomhandikappomsorg, äldrevård och ungdomsfostran till vilka fonderna bör kunnaanvändas. En utvärdering av permutationslagen bör därför ske i syfte attavkastningarna från fonder och stiftelser skall komma till användning. Vidarebör det utredas om utdelning verkligen sker i den utsträckning som är enförutsättning för skattebefrielse samt om man genom en villkoradskattebefrielse kan öka användningen av fonderna och stiftelserna. I motion 238 framhålls att skattemyndigheternasmöjligheter att kontrollera stiftelserna och utdelningen från dem ärbegränsade . Enligt motionärerna skulle en utökad revision av stiftelserpå kort sikt kunna leda till ett betydande tillskott till statskassan och pålängre sikt till att mera medel skulle delas ut till olika allmännyttigaändamål såsom utbildning och forskning. Motionärerna framhåller att fömögenhetsförvaltningen ärbasen för stiftelsens verksamhet och att olika synpunkter måste beaktas vidbedömningen av hur förmögenheten skall placeras. Någon för alla situationerenhetlig lösning finns inte. För att vissa placeringsformer i praktiken skallvara aktuella krävs enligt mofionärerna att stiftelseförmögenheten är av enviss minsta storlek. Med en stor förmögenhet följer större möjligheter attplanera placeringarna på både kort och lång sikt. Vidare kräver hänsynen fillkravet på låga förvaltningskostnader att förmögenheterna förvaltas sårationellt som möjligt, I fråga om mindre förmögenheter är det meständamålsenligt att möjligheterna till en samförvaltning av stiftelserna tastill vara. kan ske genom att ett flertal mindre stiftelsersammanläggs till en enda fond och att de ingående sfiftelserna formelltupplöses. kan enligt motionärerna också ske utan attstiftelserna upplöses. En tänkbar lösning är därvid att en stiftelse med ettbetydande kapital och tillgång till sakkunskap ger basservice åt andrastiftelser, dvs, fungerar som en "moderstiftelse". Kapitalet kan dåplaceras gemensamt men bokslut måste dock upprättas för varje stiftelse. Desärskilda stiftelserna tar del i kostnaderna för den gemensammamedelsförvaltningen efter storlek och får sin andel av den gemensammaavkastningen i proportion till sitt andelstal i den gemensammamedelsförvaltningen, Mofionärerna hänvisar till att en förebild för gemensamförvaltning av sfiftelser finns bl. a, i , , Sfifterver-band fur die Deutsche Wissenschaft (Stifterverband), ären paraplyorganisation för ca 5 000 olika stiftelser, Stifterverband har helaFörbundsrepubliken som sitt arbetsområde men i varje delstat finns endotterstiftelse som är anknuten till moderstiftelsen. Dessa dotterstiftelserhar sina egna styrelser, som är i princip sammansatta på samma sätt sommoderstiftelsens med representanter för det ekonomiska livet ochvetenskapssamhället. har ett stort antalmindre stiftelser i erhållit en möjlighet att få sitt kapitalförvaltat på ett effektivare sätt och dessutom haft tillgång fill den expertissom Stifterverband förfogar över när det gällerinvesteringar och att avgöra hur pengarna skall användas, dvs, LU1985/86:21 vilka personer och institutioner som skall få forskningsbidrag. Om ett system med en gemensam förvaltning av stiftelserskall kunna införas i , anser motionärerna att det kan behöva övervägas,om en ändring möjligen bör göras av de bestämmelser som ibland begränsar denenskilda stiftelsens placeringsfrihet eller föreskriver viss angivenkapitalise-ring. Den mest praktiska lösningen torde därvid vara att en generelhverkande ändring sker av de bestämmelser som kan tänkas lägga hinder i vägenför en rationellt bedriven gemensam förvaltning av stiftelser. Motionärerna framhåller att ett sätt att få till stånd enökad samförvaltning under ledning av en stiftelse kan vara att medge vissaskattelättnader. Skall sådana skattelättnader ges anser motionärerna attmoderstiftelsen bör ha en offentligrättslig prägel och pekar på att SfiftelsenRiksbankens Jubileumsfond har en sådan prägel. Jubileumsfonden har tilländamål att främja forskning, dvs, samma ändamål som många privata stiftelser,och förfogar över både betydande kapital och erforderlig sakkunskap när detgäller förmögenhetsförvaltning. Den synes därför enligt motionärerna ha godaförutsättningar att spela en samordnande roll. (Ju 1975:01) tillkallades påriksdagens begäran med uppdrag att företa en översyn av lagsfiftningen omstiftelser. En viktig fråga som utredningen enligt direktiven skulle taställning till var om stiftelse skall tillåtas för varjehandaändamål. Om stiftelseinstitutet begränsas borde utredningen pröva om samhälletkan delta i vissa stiftelsers förvaltning, I samband härmed skulle också prövashur förvaltningen skall vara ordnad och om nuvarande regler beträffandeminimikrav om stadgarnas innehåll är tillfredsställande. Andra frågor somskulle behandlas av utredningen var bokföringsplikt och revision, möjlighetertill skadeståndstalan mot styrelseledamot i stiftelse samt behovet avbestämmelser om likvidation eller fusion. Efter beslut av regeringen upphördeutredningen med sitt arbete 1983 ochöverlämnade därvid som resultat av arbetet ett antal promemorior. Som svar på en fråga av om översyn avlagstiftningen om stiftelser framhöll justitieministern (rd1983/84:40 s, 27) att det inom arbetades med endepartementspromemoria om stiftelser samt att det då var för tidigt att uttalasig om när det . är möjligt att förelägga ett förslag till en nylagstiftning. Enligt justitieministern visade det material som överlämnats påganska klara brister i den lagstiftning som vi har om stiftelser.Bristerna gäller framför allt det allmännas möjhgheter till insyn i ochkontroll över stiftelseväsendet. Han upplyste vidare att beredningsarbetet idepartementet redan lett till vissa hypoteser om tänkbara åtgärder pålagstiftningsområdet. Sålunda är det tveksamt om nuvarande möjlighet förstiftaren att undandra stiftelsen från tillsyn bör bestå. Enannan fråga är om inte stiftelser utan tillsynbör bh bokföringsskyldiga. Också frågan om skyldighet för stiftelser LU1985/86:21 att harevisor övervägs liksom spörsmålet om skyldighet för stiftelser att ha Spörsmålet återkom vid 1984/då Per-OlofStrindberg ställde en fråga till justitieministern om när ett lagförslag kundeförväntas angående stiftelser och på vad sätt parlamentariskt inslag iutredningsarbetet tillgodosetts. Justitieministern besvarade frågan den 11 mars1985 (rd 1984/85:94 s, 90) och anförde då att arbete pågick medsfiftelselagstiftningen inom . Han framhöll vidare att detdå var för tidigt att närmare ange när ett lagförslag i ärendet kunde ligga påriksdagens bord. Arbetet hade emellertid då fortskridit så långt att hanräknade med att en departementspromemoria skulle kunna sändas ut på remissunder . När denna remissbehandling var avslutad ämnadejustitierninistern ta upp frågan om en lämplig form för ett parlamentarisktinslag i det fortsatta beredningsarbetet. av stiftelser som omhänderhas av staten har setts över avutredningen angående den statliga fondförvaltningen. Utredningen har ibetänkandena (SOU 1982:12) Statlig fondförvaltning m, m. och (SOU 1982:62)Avveckling av statliga fonder föreslagit att vissa statligt förvaltade fonderskall avvecklas. Vidare har utredningen i betänkandet (SOU 1984:60) Generellpermutation av donationsbestämmelser föreslagit bl, a, att statligt förvaltadfond eller stiftelse, vars bokförda förmögenhet inte överstiger , fårförbrukas för sitt ändamål. Utredningen avlämnade sittslutbetänkande (SOU 1985:60) Statens förvaltningsfond. I slutbetänkandetföreslås att de statliga fonder som inte enligt de tidigare betänkandena skallavvecklas eller förbrukas skall bli föremål för samförvaltning av en särskilttillskapad statlig central förvaltningsfond. Enligt utredningen har engrundtanke under arbetet varit att fonder i största möjliga utsträckning börsamförvaltas, eftersom härigenom kan åstadkommas en önskvärd rationalisering avden statliga fondadministrationen. En fond med ett htet kapital har svårt atttill följd av de.begränsade placeringsmöjligheterna erhålla godtagbarförräntning av det förvaltade kapitalet. Dessutom föreligger enligt utredningenalltid vissa inifialkostnader i fråga om värdepappershanteringen ochmöjligheterna att utnyttja erforderlig placeringsexpertis. av kapital, som är spritt i mindre poster, erhålls möjlighet attfå till stånd kapitaltillväxt och skälig direktavkastning.Förvaltningskostnaderna för varje särskild fond kan nedbringas. av fonder förutsätter enligt utredningen ändring av debestämmelser som i vissa fall begränsar den enskilda fondens placeringsfrihetoch/eller föreskriver viss angiven kapitalisering. Den mest praktiska lösningenär härvid att möjlighet skapas till en generellt verkande ändring av debestämmelser som kan tänkas lägga hinder i vägen för en rationellt bedriven fondförvaltning.Utredningen lägger fram förslag med denna inriktning. Frågan om översyn av lagsfiftningen av stiftelser harbehandlats av vid 1983/84 och 1984/riksmöten med anledning avmotioner (LU 1983/84:14och 1984/85:19), Motionerna har avslagits av på LU 1985/86:21 hemställanav utskottet, I betänkandet LU 1984/85:19 framhöll utskottet att det varangeläget att en tidsenlig lagstiftning på området kom till stånd. Utskottethänvisade till det arbete som pågick inom ochunderströk vikten av att arbetet bedrevs skyndsamt. tillkännagivandei saken från sida ansåg utskottet inte då vara I betänkandet behandlar utskottet tre motioner omlagstiftningsåtgärder beträffande stiftelser. Några särskilda civilrättsligalagregler om stiftelser finns inte. Genom permutationslagen (1972:205) haröppnats möjlighet att ändra eller upphäva sådana villkor i stiftelseurkundensom kan uppfyllas. Vidare finns en viss offentlig kontroll överstiftelser enligt lagen (1929:116) om tillsyn över stiftelser. Sålunda skallstiftelser med vissa undantag anmälas till , ochanmälningsskyldiga stiftelser är underkastade tillsyn om defrämjar ett allmännyttigt ändamål. Allmännyttiga stiftelser är under vissaförutsättningar befriade från inkomst-och förmögenhetsskatt, I motion 1985/86:L207 framhålls att det finns ett mycketstort antal stiftelser i som tillsammans förvaltar stora värden.Motionärerna anser att dagens lagstiftning på området är otidsenlig och att entotal översyn av hela lagstiftningen bör komma till stånd utan dröjsmål, Imotionen yrkas att hos regeringen skall begära att en heltäckandecivilrättslig reglering av sfiftelseinstitutet tillskapas. Motionärerna i motion 1985/86:L232 anför att ändamålet medmånga stiftelser förlorat sin aktualitet och att utdelning därför inte sker iden omfattning som förutsätts för skattebefrielse. Enligt motionärerna är detviktigt att donatorernas vilja respekteras. är det emellertidbetydelsefullt att stiftelsernas avkastning kan utnyttjas för olika angelägnaändamål. Motionärerna anser att en utvärdering av permutationslagen bör ske isyfte att avkastningarna från fonder och stiftelser skall komma tillanvändning. Vidare bör det utredas om utdelning verkligen sker i denutsträckning som är en förutsättning för skattebefrielse samt om man genom envillkorad skattebefrielse kan öka användningen av fonderna och stiftelserna.Motionärerna yrkar att hos regeringen skall begära dels en sådanutvärdering (yrkande 1), dels en utredning om möjligheterna att öka utdelningenfrån skattebefriade stiftelser och fonder (yrkande 2), Även i motion 1985/86:L238 ifrågasätts huruvida utdelningfrån stiftelser sker i den omfattning som förutsätts för skattebefrielse.Motionärerna anser det angeläget att stiftelseväsendet effektiviseras både närdet gäller förvaltningen av tillgångarna och utdelningen och pekar på att ettmedel härvidlag kan vara samförvaltning, antingen genom att flera stiftelserläggs samman till en eller att en större stiftelse, "moderstiftelse",sköter förvaltningen åt andra, mindre stiftelser. Enligt motionärerna kan ettsätt att få till stånd en ökad samförvaltning vara att medge vissaskattelättnader. skattelättnaderinföras bör krävas att moderstiftelsen har en offentligrättslig LU1985/86:21 prägel.Motionärerna pekar på att Stiftelsen har en sådanprägel och bör ha goda förutsättningar att spela en samordnande roll, Imotionen yrkas att skall begära en skyndsam utredning av frågan omen genom skattelättnader initierad gemensam förvaltning av Som framhålls i motionerna finns det i ett stortantal stiftelser vars sammanlagda tillgångar är betydande. Otvivelaktigtförhåller det sig så att det ursprungliga ändamålet med många stiftelser medtiden förlorat sin aktualitet och att avkastningen från tillgångarna därförkanske inte kan delas ut. Utskottet kan vidare dela uppfattningen att delagregler som gäller för stiftelserna är bristfälliga i flera avseenden.Bl, a, är möjligheterna till insyn i stiftelserna begränsade, I linje med vadutskottet uttalat då frågan om lagstiftning beträffande stiftelser tidigarevarit aktuell (se senast LU 1984/ 85:19) vill utskottet därför understrykavikten av att en tidsenlig lagreglering på området kommer till stånd. Vid enlagstiftning är det angeläget att man tar till vara de möjligheter som kanfinnas att effektivisera stiftelseväsendet särskilt när det gällerförvaltningen av tillgångarna och användningen av deras avkastning. Enmöjlighet som härvidlag förtjänar att närmare prövas är det förslag som läggsfram i motion 238 om samförvaltning hos en moderstiftelse. Som redovisats ovan (s, 5 och 6) pågår inomjustitiedepartementet arbete med en lagstiftning om stiftelser. Enligt vadutskottet inhämtat bedrivs arbetet med sikte på att en departementspromemoriaskall framläggas , Utskottet vill understryka vikten avatt denna tidsplan följs och utgår från att vad utskottet ovan anfört beaktasunder det fortsatta beredningsarbetet. Något särskilt tillkännagivande i sakenfrån sida är därför inte erforderligt. Motionerna bör i enlighethärmed inte föranleda någon vidare åtgärd. att avslår motionerna 1985/86:L207, 1985/86:L232och 1985/86:L238, Närvarande: (), (), (). (), (), (), (), (), (), IngerHestvik (s), (), (), (),() och ().