bet · G901AU13 · 1985-12-31 00:00:00 — Inom regionalpolitiken har anslagen tilllokaliseringsstöd, glesbygdsstöd, sysselsättningsslöd och nedsättningen avsocialavgifter ökat betydligt . Ökad vikt har lagts på attfrämja kunskapsuppbyggnad och teknikspridning, företagsutveckling,produktutveckling och marknadsföring. De medel som slår till länsstyrelsernas disposition förutvecklingsinsatser för innevarande budgetår uppgår till drygt 270 milj. kr.för de fem Norrlandslänen, varav för Norrbollens län 72 milj. kr.,60 milj. kr.. 61 milj. kr, Väslernorrlands län46 milj. kr. samt 34 milj. kr. har lokaliseringsstöd tillNorrlandslänen lämnats lill sammanlagt drygt 800 förelag med sammanlagt ca I200 milj. kr. i bidrag och ca 500 milj. kr. Delta slöd beräknas hamedverkat lill nyanställningar av drygt 5000 personer. Under andra halvåret1985 beslutades om stöd till ca 170 arbetsställen med en beräknadsysselsättningsökning av innemol 1 100 arbetstillfällen. I sysselsältningsstödtill nytillkomna arbetstillfällen har utgått ca 170 milj. kr. Här bör även nämnas den nedsättning av socialavgifternasom gäller i Norrbollens län . Den innebär ca 300 milj. kr. omåret i minskade kostnader för förelagen i länet. har dessutomtidigare i är fattat beslul om att 22,5 milj. kr. av arbetsmarknadspoliliskamedel skall fä användas för att stärka sysselsättningen och minskaarbetslösheten i Norrbollens östra delar. Enligt ulskollels uppfattning är del angelägel medfortsatta målmed vetna och intensifierade insatser i Norrlandslänen. Som framhålls i motio nerna måste åtgärderna spänna över elt brett register och syfta lill bl. a. en 68 industriell breddning och förnyelse saml en förbättring av infrastrukturen. INortlandslänen har för övrigt initierats en rad projekt /86: 13 som är inriktade på kunskapsuppbyggnad och teknikspridning. a. inom bioteknik- och dataområdena. Flera exempel på aktuella projektkan nämnas. Till elt utvecklingscentrum för östra och ett centrumför glesbygdsteknik anvisade regeringen 5 milj. kr. Enprojektgrupp har vidare bildats i med företrädare frånhögskolan och näringslivet. Gruppen skall bl. a. arbeta för en förstärktkompelens i länet och ökade möjligheter för en expansion inom data- ocheleklronikområdet. logs i slutet av föregående år ett beslut om att uppföra ettInnovationernas Hus i , vilket kostnadsberäknats till 22,5 milj. kr. Dettahus skall bli basen för de akfiviteter som Stiftelsen () kommer att bedriva. har som en följd av elt av antaget program förteknikspridning bl. a. kommit lill stånd elt samarbete meHan olika intressenterpå CAD/CAM-området (datorstödd konstruktion). Vidare har iprojektarbete understrukit utbildningens centrala roll förnäringslivsutvecklingen och därmed betydelsen av verksamheten vid högskolan iÖstersund. Regeringen har för övrigt lämnat ett betydande stöd tillteknikspridningsinsatserna i länet och till den tekniska högskoleutbildningeni . har ett åtgärdsprögram utarbetats inom dala- ocheleklronikområdet. Ett flertal projekt planeras eller är under genomförandemed insatser av bl. a. kommuner, högskola och utvecklingsfond. För att finnaformerna för de ökande behoven av högre ulbildning, forskning och utvecklingsarbetei länet har och högskolan i arbetat framriktlinjer för utveckling av en industrihögskola med inriktning mot både teknikoch ekonomi/information. Vidare kan nämnas alt ett drift- ochunderhållstekniskt centrum, DUC, startades i under hösten 1985.Regeringen har beviljat lokaliseringsbidrag med 2,5 milj. kr. vid etableringenav DUC. Slutligen kan tilläggas att regeringen uttalat sig positivt för enmedverkan med regionalpolifiskt stöd fill uppbyggandet av elt teknikcentrum iKramfors. Gävleborgslän kommer beträffande bruksorterna att beröras av de insatser regeringenföreslagit för Bergslagen. Det gäller bl. a. åtgärder på forsknings- ochutvecklingsområdet. Till regeringens s.k. Bergslagspakel återkommer utskottet idel följande. Här kan också nämnas att ett verk-stadsleknisktutvecklingscentrum är inne i sitt igångsält-ningsskede. Andraaktuella projekt är saml två teknikspridningsprojekt ivardera och kommuner. Utskottetvill i detta sammanhang stryka under vad som sägs i komplet teringspropositionen (prop. 1985/86:150 bilaga 1) om utbildningens bety delse i regionalpolitiken. Där framhålls bl. a. att det är en angelägen uppgift att inrikta utbildningen i landels olika delar så all fler orter och regioner blir attraktiva för nya eller expanderande företag. Del gäller att öka också de små och medelstora förelagens förmåga alt utveckla ny teknik saml att anamma ny teknik som utvecklats på annat håll. I propositionen framhålls att ell nära samarbete mellan högskolor, kommuner och näringsliv därmed 69 En ökadsatsning på högskolorna i olika delar av landet AU 1985/86: 13 bör därför,enligt propositionen, i kombination med bl. a. olika teknik- ochutvecklingscentra bli av stor betydelse inom regionalpolitiken. Utskottetinstämmer i denna bedömning. Del sagda har för övrigt särskild aktualitet iNorrlandslänen. Avbetydelse för utvecklingen i är vidare all expansionen inom denprivata tjänstesektorn också kommer denna del av landel till del. har fått i uppdrag av regeringen all kartlägga utvecklingen avdenna sektor och lämna förslag om hur även stödområdena skall få del av dennaexpansion. Fortsattaansträngningar bör vidare göras för att förmå de större förelagen att förläggany produktion och befintliga funktioner inom förelag lill de utsatta delarna avlandet, dvs. a. Norrlandslänen. Detta kan ske genom bl. a. lokaliseringssamrådel.Regeringen har aviserat sin avsikt att särskilt överlägga med förelageni denna fråga. Ulskoltetinstämmer med motionärerna belräffande betydelsen av ett väl utbyggt transport-och kommunikationssystem. Omfattande invesleringar har gjorts i bl. a.telekommunikationer och transportanläggningar. a. beredskapsmedlen harbelydande medel avsatts för upprustning av vägnälel. De slora avstånden gör detslutligen särskilt betydelsefulll med goda järnvägs- och flygförbindelser. uppfattning är del angelägel med en effektiv samordning av deinsatser på skilda politikområden som görs i Norrlandslänen. På länsplanel harlänsstyrelserna det samordnande ansvaret. Inom ramen för länsplaneringsarbeletkan behoven vägas samman. Förslagen som förs fram i vissa motioner ominrättande av särskilda delegationer eller åtgärds-program inom länen bör manenligt utskottets mening la slällning till pä länsplanet. Länsstyrelsernatilldelas för övrigt särskilda medel för projektarbete av det slagmotionärerna för fram. Här kan också erinras om att ett försök med ensammanhållen länsförvaltning pågår i . Ett syfte med försöket äratt förbättra samordningen mellan olika sektorer. Samordningenav insatserna på det centrala planet bör enligt utskottets mening kunnaytterligare förbättras genom tillkomsten av den särskilda beredningsgruppenbestående av statssekreterare som man lagil initiativ till i regeringenskansli. Gruppens uppgift skall vara alt bl. a. beakta de regionalpolitiskaaspekterna vid beslut pä olika politikområden. Utskottetär mot bakgrund av det anförda inte berett tillstyrka enskilda förslag lillåtgärder som förs fram i motionerna. Utskottet vill emellertid allmänt strykaunder betydelsen av att de regionalpolitiska aspekterna vägs in när beslul taspå olika politikområden. Somtidigare nämnts har fattat beslut om all 22,5 milj. kr.av de arbetsmarknadspolitiska medlen skall få användas för att stärkasysselsättningen och minska arbetslöshelen i östra delar. Moderatasamlingspartiel följer i molion A481 upp sill ställningstagande i den frågan som innebär att medlen borde anvisas av anslaget för de regionalpolitiskautvecklingsinsatserna. Utskottet står fast vid beslut, varförmotionen avstyrks i denna del. Defrågor som las upp i motionerna A423 och A442 om den fortsatta AU 1985/86:13 verksamhelen i projektet medicinsk informationshantering resp. vid servicecentralenSIGA i är utskottet inte berett att tillstyrka. Dessa frågor börliksom beredas i regeringens kansli innan beslul om medelstillskotlkan beviljas av . Motionerna avstyrks därför. Medhänvisning till vad utskottet anfört om insatser i de fem Norrlands-länenavstyrks samtliga de i sammanhanget behandlade motionerna i aktuella delar. Idelta avsnitt behandlar utskottet utvecklingen i Bergslagslänen medutgångspunkt frän regeringens förslag lill åtgärdsprogram i proposition1985/86:125 (tilläggsbudget III), motioner som väckts med anledning avpropositionen i denna del saml motioner som väckts beträffande Bergslagslänen. Motioner frän den allmänna motionstidenom har emellertid behandlats i föregående avsnitt om . Sedanmånga år har en rad bruksorter i ell bälte som sträcker sig över sex län,nämligen , , , , och Uppsalalän, och som brukar benämnas Bergslagen, kraftigt \ påverkats avstrukturomvandlingen inom främst gruvindustrin och stålindustrin men även inomskogssektorn. Till följd härav har de verksamheter som varit basen i denekonomiska aktiviteten och för sysselsättningen minskal. Som exempel kan nämnasatt endast ett par av de 35 järnmalmsgruvor som var 1965 finnskvar. Inom såväl handels- som specialstålindustrin har genomförts omfattandeomstruktureringar. Sysselsättningen har därmed i Bergslagslänen under desenasle tio åren minskal med i genomsnitt ca 2000 arbetstillfällen . Antaletarbetstillfällen inom industrin i bruksorterna minskade med ca 18000 , varav 10000 tre första år. Den största minskningensedan år 1975 hade med 2800 arbetslillfänen, varav 1800 . HaHslahammar, och hade minskningar påvardera 1 500-1 700 arbetstillfällen inom induslrin under perioden 1975-1983.I , , , , , och Tierpminskade antalet med 700-800. förlorade 600 arbetstillfällen, medanLindesberg, och tappade 400 arbetstillfällen inom industrinunder 1980-talets första . Arbetslösheteni dessa orter är överlag högre än riksgenomsnittet. I bruksorter som ,och var arbetslösheten . Enkonsekvens av utvecklingen på arbetsmarknaden har varit kraftigt minskadebefolkningstal i bruksorterna. Ulvecklingen redovisas i följandetabell. Kommun Folkmängd den Förändring Förändring 31/12 1985 1980-1984 1985 24971 - 818 - 346 /13 276 - 65 - 52 \4udvika- 29918 - 1421 - 361 16899 - 76 - 89 Tfiagfors 16482 - 818 - 206 /4 807 - 242 - 82 13 701 - 681 - 209 5 333 - 94 - 78 yCristinehamn 26118 - 621 - 244 "lällefors 9837 - 605 - 137 6656 - 222 - 131 24 633 - 75 - 237 11907 - 231 - 107 Cariskbga 35028 -1644 - 142 lorberg 6487 - 292 - 64 '13 994 - 919 - 205 5262 - 64 - 24 Jallstahammar 16844 -1203 - 192 12 365 - 713 - 94 40421 - 2 116 - 357 fTierp 19815 - 625 - 171 rösthammar 21 156 -1-166 - 42 375910 -13379 -3570 AU1985/86: 13 Avsammanställningen framgår att bruksorterna under 1980-talel redovisaren minskning av befolkningen med bortemot 17000, varav 3 570 under är 1985.Samtliga kommuner utom har haft en negativ utveckling . I samband med det senaste större struklurbeslutet, somavsåg specialin-dusirins rostfria sektor, antog ett särskillBergslagsprogram (prop. 1983/84; 157, AU 23, rskr. Programmet innebar bl.a. att statens industriverk (SIND) och styrelsen för teknisk utveckling (STU)fick i uppdrag alt verka för utvecklingsinsatser i Bergslagen. De båda verkenhar en särskild delegation, Bergslagsdelegalionen, som rådgivande organ. Delegationenhar en ekonomisk ram om 25 milj. kr. att använda, främst för att initierautvecklingsprojekt. Verken har därutöver avsatt 17 milj. kr. av egna anslag. I proposition 1985/86; 125 framhålls att delegationen ochde båda verken, inom de ramar de har haft till sitt förfogande, åstadkommit enmarkant höjning av aktiviteten i utvecklingsarbetet. En rad projekt harstartats både inom traditionella områden och inom för regionen nyaverksamheter. Finansieringen har oftast skell tillsammans med berördalänsstyrelser, regionala utvecklingsfonder m. fl. Problemen i regionen har emellertid ackumulerats under enlång följd av år och är enligt propositionen så stora all fortsatta kraftfullainsatser är nödvändiga. Regeringen föreslår därför ett treårigt åtgärdsprögramlill en kostnad av 425 milj. kr. Programmet innebär i korthet följande; - förstärkta projekt- och genomförandemedelFöretagsutveckling Forskning och utveckhng(FoU) samt utbildning - projektmedel Förbättrad infrastruktur 53 AU 1985/86: 13 Summa milj. kr. I propositionenunderstryks att detta nya treårsprogram innehåller verksamheter och resurserutöver de ordinarie. Grunderna från tidigare insatser ligger fast. a. att berörda länsstyrelser även i fortsättningen kommer att få betydanderesurser för regionala utvecklingsinsatser och att utvecklingsfonderna gerinsatser i särskild prioritet. Vidare har bl. a.Boforssliftelsen och resurser kvar för satsningar på projekt ibruksorterna. Enligtpropositionen bör det ankomna på en Bergslagsdelegation att närmare avgöra dengeografiska inriklningen av insatserna i . Närdet gäller den närmare inriklningen av insatserna framförs bl. a. följande; Endelegation bör få en central roll i genomförandet av det föreslagna programmetmed personalresurser motsvarande tre heltidstjänster. Delegationen bör anvisasen ram pä 50 milj. kr. Den bör även på lämpligt sätt ges inflytande över andradelar av programmet, t. ex. vad gäller inriktning och medelsfördelning. Enviktig uppgift för delegationen och berörda myndigheler blir att lämna förslagom hur en sammanhållen satsning på utbildning, forskning och utveckling ochteknikspridning skall utformas samt vilken roll de olika högskolorna,gymnasieskolorna och teknikcent-ren bör få osv. Närdet gäller insatserna för företagsutveckling framhålls att ett stort antalföretagsuppsökande insatser görs inom ramen för Bergslagsarbetet, främst genomutvecklingsfonderna som ett komplement till deras ordinarie insatser. Anspråkbörjar ställas på finansiella resurser för att genomföra åtgärderna. Av demedel som föreslås är därför avsikten all en del skall avsättas förregionalpolitiskt uivecklingskapital. Ipropositionen framhålls vidare i detta sammanhang betydelsen av tillgång tilllämpliga industrilokaler. Regeringen föreslås kunna få disponera medel frånanslaget för lokaliseringsbidrag till industrilokaler för uthyrning iBergslagen. När del gäller insatserna för forskning och utvecklingsamt utbildning AU 1985/86: 13 framhålls att syftet med förslaget är allbredda regionens kunskapsbas och alt öka utbildningsinsatserna på alla nivåer. Inom högskoleområdet föresläs resurser för utbildning inomteknik och ekonomi saml för att initiera forskning och utveckling,teknikspridning samt samverkan högskola/näringsliv. Ett första underlag förverksamheten kommer att föreligga när i högskoleregionredovisar resultatet av projektet . För gymnasieskolan föreslås medel för utrustning för allatekniska påbyggnadsutbildningar samt särskilda medel för utveckling avteknikcentra, där gymnasieskolan och motsvarande utbildningar inom denkommunala vuxenutbildningen skall kunna medverka. I syfte att öka möjligheterna all få till ståndvuxenutbildning i tekniska ämnen förordas alt de aktuella kommunerna i dettasammanhang får rätt all starta sådana kurser med åtta resp. fem deltagare underden akluella perioden. Slutligen framhålls i denna del att ett stortmalerialkunnande är en viktig förutsättning för näringslivsutvecklingen iBergslagen. Ett särskilt materialteknikprogram för Bergslagen bör därförutarbetas och genomföras. Programmet bör innehålla bl. a. stöd tillkunskapsuppbyggnad inom vissa områden hos företag i , en ökning avforsknings- och utvecklingskompetenserna i Bergslagen samt utbildningsinsatserpå både hög-skole- och gymnasienivå och i anslutning till vissa teknikcentra. De arbetsmarknadspolitiska insatserna innefattar dels enförstärkning av resurserna för arbetsmarknadsutbildning i regionen på 35 milj.kr., dels 30 milj. kr. under anslaget Sysselsättningsskapande åtgärder för slödål arbetslösa personer i regionen och medverka till utveckling av nyaprodukter och verksamheter. De föreslagna medlen avser insatser under entreårsperiod. Genom de exlra utbildningsinsatserna beräknas totalt ca 1 200personer få utbildning genom det föreslagna medelstillskottet. Insatserna på kommunikationsområdet, som beräknas uppgåtill 155 milj. kr., kommer att finansieras via finansfullmaklen. Det redovisade förslaget i proposition 1985/86; 125angående insatser i Bergslagen behandlas i åtta motioner. m.fl. (m) framhåller inledningsvis i motion478 att del krävs en mer tillväxtorienterad politik än den som bedrivssom kan lägga grunden för en bättre utveckling i bl. a. Bergslagen. I motionen avvisas regeringens förslag belräffande dearbetsmarknads poliliska insalserna i Bergslagen. När det gäller behovet av ytteriigare resurser för arbetsmarknadsutbildning hänvisas lill moderata samlingspar tiets ställningstagande till regeringens förslag lill ålgärder i varvid föreslås all regeringen bör få disponera 120 milj. kr. från anslaget Sysselsättningsskapande åtgärder för att användas till kostnader för ar betsmarknadsutbildning. Dessa medel bör enligl motion 478 också kunna täcka erforderliga insatser i Bergslagen under nästa budgetår. I den mån kostnaden för utökad arbetsmarknadsutbildning uppslår redan under inne varande budgelår bör detta täckas med hjälp av finansfullmakten. gen bör därför uttala attfinansfullmaklen skall kunna användas även för AU 1985/86: 13 kostnaderför arbetsmarknadsutbildning. Kostnaderna för /88 bör enligtmotionärerna behandlas pä gängse sätt i budgetarbetet. Somskäl för ställningstagandet lill regeringens förslag till extra medel försysselsättningsskapande åtgärder i Bergslagen anförs bl. a. att det finns enrisk för att den lyp av bidrag som regeringen föreslår inle kommer all främjatillkomsten av marknadsanpassade säljbara produkter. I stället fmns det enligtmotionen en risk för alt man på delta sätt ger stöd åt orealistiska projekt. Imotionen hänvisas i detta sammanhang lill styrelsen för teknisk utveckling(STU) och utvecklingsfonderna. Ianslutning till regeringens förslag angående regionalpolitiska utvecklingsinsatserframhålls all den lokala och regionala företagsamhetens sätt att fungera iBergslagen måste utvecklas. Detta kan inte åstadkommas främst genom statligabidrag utan måste stimuleras genom ett nära och verklighetsförankrat samarbetemellan lokala myndigheler och lokall näringsliv. Närdet gäller Bergslagsdelegationens uppgifter anser motionärerna attutvecklingsinsatserna i första hand bör handläggas på länsnivå. Behövs del eltsärskih organ för regionen bör detta underställas industridepartementet. Eltsådant organ bör enligt motionen vara representativt för berörda län och förnäringslivet i regionen. Det bör också prövas huruvida detta organ skalltilldelas ett direkt medelsansvar. Allmäntanses i motionen alt underlagsmaterialet till propositionens förslagbelräffande utvecklingsinsatserna är synnerligen brislfälligt. a. harregeringen inte specificerat vilken typ av utvecklingsprojekt som delegationenskall stödja. Regeringens förslag i denna del avstyrks därför. Däremotställer sig motionärerna positiva till regeringens förslag lill medelsanvisningnär det gäller företagsutvecklande insatser. De framhåller bl. a. att del påkort sikt är motiverat med offentligt stöd till industrilokaler. Möjlighetertill samägande med privata inlressenler bör emellertid utnyttjas i så storulslräckning som möjligl. Vadbeträffar propositionens förslag till insatser i Bergslagen inom forskning,teknisk ulveckling, teknikspridning och utbildning avvisas den föreslagnamedelsanvisningen. Förslaget anser man vara ofullständigt. a. framhålls attutbildningsinsatser måste sällas in också för dem som är yrkesverksamma.Vidare behövs utbildning i marknadsföring. Slutligen anser motionärerna altmindre kommuner bör ges utökade möjligheter att erbjuda yrkesutbildning i formav lärlingsutbildning. Slutsatsen för motionärerna är att regeringen böråterkomma lill med ett nytt och mer fullständigt förslag i dessadelar. Imolion 475 framhåller i m.fl. (c) inledningsvis attden grundläggande orsaken till behovel av insatser i bl. a. Bergslagen är allhela samhällsorganisationen är inriktad på koncentration och inte pådecentralisering. Denregionalpolitiska medelsarsenalen måste breddas, fortsätter motionärerna. a. att höja den tekniska kompetensen och ta lill vara de lokalaproduktionsförutsältningarna. byggas upp och högskolornata ett större ansvar när det gäller all förse hela AU 1985/86: 13 landetmed kvalificerad arbetskraft. Imotion 469 av m.fl. (vpk) framhålls att de insatser somföresläs för att vända utvecklingen i Bergslagen är otillräckliga. Det krävselt miljardprogram, innehållande bl. a. ytterligare insatser för bättreinfrastruktur, förnyelse av den befintliga induslrin, riklat stöd till kommunernai regionen, nya näringar lill regionen, direkt styrning av nyetableringar fillskogslänen och Bergslagen, ny roll för löntagarfonderna och Statsföretag() i regionalpolitiken, samt ell miljardprogram för varje län iBergslagen. Härulöver kan nämnas alt motionärerna särskill påpekar alt företagenmåste ta ett socialt ansvar och återinvestera vinsterna i Bergslagen. Destörre förelagen bör vidare förbjudas all avskeda personal. Slutligen ansermotionärerna att Mellanfonden bör skapa I 000 nya arbetstillfällen i Bergslagenpå . 1molion 468 av m.fl. (s) föreslås att en viss del av de resursersom anvisas i propositionen lill Bergslagen bör kunna tas i anspråk försärskill vuxenstudieslöd för arbetslösa. Larsde m. fl. (fp) anser i motion 472 alt den totala kostnadsramen enliglregeringens förslag är för snävt tilltagen. Vidare framhålls all delegationenendasl bör vara rådgivande. De föreslagna projektmedlen för delegationen ochmedlen till företagsutveckling bör i stället fördelas på länsorganen, vilkaförutsätts hålla nära kontakt med delegationen då medlen fördelas. Emellertidbör delegationens egna kanslikostnader bestridas direkt av statliga medel.Infrastrukturen måste enligt motionärerna förbättras (vägar, teleförbindelser,transportmedel osv.). Bergslagens jordbrukare måste vidare ges förutsättningarför kompletterande sysselsättning (skogsarbeten, turism, transporter,fiskodling m. m.). Slutligen föreslås alt turistnäringen i Bergslagen måste geserforderligl stöd. Förslagetatt samtiiga kommuner i Bergslagen - med undanlag för - bör ingå istödområde C har utskottet behandlat i ett tidigare avsnitt. Detsamma gällerförslaget i motionerna 460 av () och 461 av m.fl. (s) om inplacering av i stödområde C. Imofion 480 av m.fl. (c) framhålls bl.a. att det krävs en samordning avinsatserna på alla berörda politikområden om näringslivet skall kunnadifferentieras. De små och medelstora förelagen måste stimuleras. Även om detföreslagna Bergslagsprogrammet tiH vissa delar är positivt, innehåller detenligt motionärerna alltför få konkreta förslag. Eltförslag lill åtgärdsprogram förs fram, innehållande bl. a. ytteriigare 50 milj.kr. utöver propositionens förslag till utvecklingsinsatser i regionen,ytteriigare 50 milj. kr. för innevarande budgetår i länsanslag tillKopparbergs, , och , transportstöd tUl företagi och , 10 milj. kr. för byggande av en bro över Dalälvenvid Hovnäs i , etablering av flyghögskola i , kraftighöjning av utvecklingsinsatserna i län, 16 milj. kr. för vägbyggandet iBergslagsdelen av samt ökat ekonomiskt slöd till högskolan i . Förslageni motionen om ändring av stödområdesindelningen har be- AU 1985/86: 13handlats i ett fidigare avsnitt. LarsErnestam (fp) och () redovisar i molion 467 förslag tillytteriigare åtgärder i Bergslagen. På kommunikationsområdet föresläs enutbyggnad av vägen mellan och , en genomfartsled förvägtrafik i nord-sydlig riktning genom Bergslagen samt möjlighet tilltransportstöd i och . Tillfälliga medel föreslås utgå i Ljusnarsbergför extra insatser. Vidare bör utbildningsinsatserna även komma utbildningen iÖrebro län lill del. Slufiigen anser motionärerna att de medel som föresläs ipropositionen bör delas upp pä resp. län med länsstyrelserna som samordnare.Delegationen bör därvid ha en samordnande funktion.