bet · G901KU5 · 1985-12-31 00:00:00 — 6. heivÅffanåt inrättandet av enförfattningsdomstol (mom. 5) , i och ElisabethFleetwood (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande pä s. 9 som börjarmed "Frågan om" och slutar med "avstyrks följaktligen. "bort ha följande lydelse: Som framhålls i motion 452 har utvecklingen gått mot enallt starkare statsmakt, vars verksamhet griper in i de enskilda människornasliv i allt större omfattning. Vidare leder den intensiva lagstiftningstaktenmänga gånger till dåligt genomarbetade lagstiftningsprodukter. Rättssäkerhetenundergrävs därigenom och det kan ofta vara svårt för den enskilde att fäfelaktiga myndighetsbeslut rättade. Det finns även en tendens till minskatintresse att se till minoritetens rätt i skilda sammanhang. Det ökade antaletanmälningar till tyder på att många människor uppleverförhållandena som otillfredsställande. Utskottet anser mot denna bakgrund attdet finns anledning att pä nytt aktualisera frågan om inrättandet av enförfattningsdomstol. Den kontroll som sker genom lagprövningsrätten ochlagrådsgranskningen har enligt utskottets mening visat sig vara otillräcklig.Utskottet delar uppfattningen i motion 452 att en författningsdomstols främstauppgift skulle vara att skydda den enskilde mot samhället genom att säkerställaatt regeringsformens fri- och rättighetsregler verkligen efterlevs av depolitiska organen och av förvaltningen. Regeringen bör utreda frågan i lämpligtsammanhang. Utskottet tillstyrker med det anförda motion 452 i aktuell del. dels att utskottet under 5 bort hemställa 5. beträffande inrättandet av enförfattningsdomstol attriksdagen med bifall till motion 1984/85:452 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. 7. beträffande undersökning avsvensk lagstiftnings förenlighet med och inkorporering av med svensk rätt {mom. 6) , i och ElisabethFleetwood (alla m) fie/jattden del av utskottets yttrande som börjar pä s. II med "Som fram- KU 1985/86:5 går" ochslutar pä s. 12 med "motion 2326." bort ha följande lydelse: har inte gjorts direkt tillämplig försvenska domstolar och förvaltningsmyndigheter. Det har i olika sammanhanghävdats att konventionsbestämmelserna ändå beaktats i den svenskalagstiftningen, bl. a. i samband' med utarbetandet av regeringsformens fri- ochrättighetsregler. har emellertid fällts vid fieratillfällen av , bl. a. för brott mot egendomsskyddet och motden rättsordning som stadgas i . har även i fierafall tvingats ingå förlikning för att undvika fällande dom i . Motdenna bakgrund är det enligt utskottets mening tydligt att den svenskarättsordningen inte uppfyller de krav som ställer. För attkomma till rätta med dessa brister bör enligt utskottets åsiktEuropakonventionen införlivas med svensk rätt i första hand genom s.k. inkorporation. Regeringen bör utarbeta förslag härom. Regeringen bör ävenlåta företa en allmän genomgång av svensk lagstiftning i syfte att bringa den iöverensstämmelse med . Med det anförda tillstyrker utskottetmotionerna 452 yrkande 4 och 2326. dels att utskottet under 6 bort hemställa 6. beträffande undersökning av svensklagstiftningsförenUghet med och inkorporering avEuropakonventionen med svensk rätt attriksdagen med bifall till motionerna 1984/85:452 yrkande 4 och 1984/85:2326 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 8. beträffande domstolskontroll avförvaltningsbeslut (mom. 7) (), (), (), (), i (m), () ochElisabeth () anser dels att den del av utskottets yttrande pä s. 12 sombörjar med "Frågan om" och som slutar med "och 1178." bortha följande lydelse: har genom vissa avgöranden under desenaste åren uttalat sig angående tolkningen av artiklarna 6 och 13 i Europakonventio nen. Den slutsats som kan dras av dessa beslut är som påpekas i motionerna 669 och 1178 att myndighetsavgöranden som rör "civila rättigheter och skyldigheter" skall kunna prövas av domstol. Enligt den svenska rättsord ningen är det emellertid för stora grupper av ärenden som torde falla inom det område som avser med civila rättigheter och skyl digheter endast möjligt att få ett myndighetsbeslut överprövat av en över ordnad förvaltningsmyndighet. Ofta är ett centralt ämbetsverk eller rege ringen slutinstans. Med hänsyn till att det måste vara ambition att följa ingångna konventionsätaganden framstår det enligt utskottets mening som nödvändigt att en grundlig analys företas av hur svensk förvaltnings process förhåller sig till konventionskraven. Oavsett bedömningen av frå- 22 gan omvilka krav ställer pä domstolskontroll av för- KU 1985/86:5valtningsbeslut kan det enligt utskottets mening ifrågasättas om den nuvarandeordningen är tillfredsställande ur rättssäkerhetssynpunkt. Det har bl. a.anförts mot den att det kan finnas intressegemenskap mellan myndigheter iolika instanser och att den starka expansionen av förvaltningen under senare årmedfört att den rättsliga kompetensen hos myndigheterna tunnats ut. En utökadmöjlighet till domstolsprövning av förvaltningsbeslut skulle enligt utskottetsmening därför innebära en förstärkning av rättssäkerheten och är även av dennaanledning angelägen. Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att regeringenbör låta utreda berörda frågor. Motion 669 tillstyrks således. Motion 1178 är enligtutskottet därmed delvis tillgodosedd. dels att utskottet under 7 bort hemställa 7. beträffande domstolskontroll av förvaltningsbeslut attriksdagen med bifall till motion 1984/85:669 och med anledning av motion1984/85:1178 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 9. beträffande precisering avbestämmelsen i 1 kap. 4 § RF (mom. 8) i (m) anser delsattden del av utskottets yttrande på s. 13 som börjarmed "Av förarbetena" och som slutar med "Motionenavstyrks." bort ha följande lydelse: Även om det låter sig säga att det i I kap. 4 § RF rör sigom en "allmänt hällen beskrivning av viktigaste uppgifter"sä ger mot en kritisk bakgrund den nuvarande formuleringen en felaktig bild avriksdagens budgetarbete och budgetens finansiering. Skatterna är ingetsjälvändamål och "statens medel" är inte någon befintlig storhet, somefter skön kan "användas". Inte heller innebärformuleringen som den står ett hinder för annan än att besluta omskatt till staten, vilket rimligen varit avsikten(jämför 57 § regeringsform: " utövas av Riksens Ständerallena"). Yrkandet i motion 935 innebär att frågan om en revision avformuleringen av I kap. 4 § RF föresläs bli hänvisad tillfolkstyrelsekommittén. Det torde vara denna obetaget att även utan beslut avriksdagen verkställa en översyn av grundlagarna. Förslagsvis kunde paragrafenomformuleras därhän att det framgår att "fastställer statensbudget och beslutar om skatt till staten". Med hänsynhärtill tillstyrker utskottet motionsyrkandet. dels att utskottet under 8 bort hemställa 8. beträffande precisering av bestämmelsen i I kap. 4 § RF att med bifall till motion 1984/85:935 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 10. beträffande översyn avbestämmelserna i 8 kap. samt 2 KU 1985/86:5 kap. 10 § andra stycket RF{mom. 9) (), (), (), (), i (m), () ochElisabeth () anser dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s.13 med "De frågor" och som slutar pä s. 14 med "motion939." bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i motion 939 om vikten avatt oklarheter i grundlagen reds ut. Som påpekats i motionen har det uppståtttveksamhet om hur bl. a. bestämmelserna i 8 kap. RF skall tolkas. Till defrågor som gett upphov till svårigheter hör gränsdragningen mellan skatter ochavgifter och bedömningen av pålagor som befinner sig i gränsområdet mellanavgifter och straffsanktioner. Även stadgandet om förbud mot retroaktivskattelagstiftning i 2 kap. 10 § andrastycket RF hör till de bestämmelser somorsakat tolkningssvårigheter. De föreliggande oklarheterna innebär en risk föratt praxis utvecklas i en riktning som avlägsnar sig frän de intentioner somligger bakom om skatter och avgifter. Detta kan leda till enförskjutning i beskattningsrätten som inte varit avsedd vid tillkomsten avgällande regler. Mot denna bakgrund är det enligt utskottets mening angelägetatt regeringen företar en översyn av de nämnda bestämmelserna i 8 kap. RF isyfte att klara ut skillnaderna mellan skatter och avgifter samt mellanavgifter och sanktionspålagor. Grundlagsbestämmelserna bör som framhålls imotionen utformas så att det klart framgår vilken kompetens som skall tillkommariksdagen och på vilka grunder delegering till regeringen kan ske. Förbudetmot retroaktiv skattelagstiftning har varit i kraft sedan är 1980. Tvister fiera tillfällen uppkommit om hur bestämmelsen skall tolkas. Med hänsyntill den erfarenhet som vunnits är det enligt utskottets meningviktigt att stadgandet analyseras och ändringar vidtas sä att klarhet uppnäsäven om dessa reglers innebörd. Med det anförda tillstyrker utskottet motion939. dels att utskottet under 9 bort hemställa 9. beträffande översyn av bestämmelserna i 8 kap. samt 2kap. 10 § andra stycket RF att riksdagenmed bifall till motion 1984/85:939 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Införande av en miljökvalitetslag i form av grundlag (vpk) anför: Grundlagsskydd för viktiga samhällsintressen såsomnaturresurser och miljö kan vara motiverat. Det finns anledning att i annat sammanhang återkomma till de frågor som berörs i motion 2236. Lagförslagtill reservation I KU 1985/86:5 I' Förslag till Lag om ändring iregeringsformen Härigenom föreskrivs i fråga om rcgeringsfornicn dels att 5 kap. 5 och 7 SS skall upphöra att gälla. (/f/i att 1 kap. 3 och 5 5§. 5 kap. 2-4och (i§s skall hanedan ;ingivna lydelse: Nuvarande lydelse Töreslagen iydrhc 1 kap. 3 'J Regeringsformen, succe.ssio/i.s- Regciiiigsfonncn ocii liycfri- ordningen och tryckfrihclsföronl- hetsförtiuhiingen ai rik'.i-. giinii:!- ningen är rikets grundlagar. Konungeneller drolining, som en- Riksduicfis /uhnoi: ;ir likclssiats- ligl successionsordningen innehar eiief. tron, är rikets statschef. Vad i denna regeringsform är siad-gal om konungen skall,om drottningen är statschef, gälla Iwnne. Som statschef far endast den Som statschef får endast don tjänstgöra som år svensk mcdborga- ijänstgörasiini är svensk medborga re orh har fyllt . Han får lo.Hon eller han far icke icke vara statsråd eller ui- viira statsråd. övauppdrag såsom Itdman eller riks- Statschefen skall saniråda med niiian hon elhr han Statschefen skall samrada ined reser utrikes, staisjninistcrn. innan han reser ut rikes. Ärkonungen av sjukdom, utrikes Arriksdagens icdina/i a\ sjukdom, resa ellerannan orsak hindrad att utrikes resa eller aniian orsakhiiid- fullgörasina uppgifter, inträder en- rad att fullgöra sina uppgifter som ligt gällande tronföljd medlem av siaischef, inträder den av konungahuset,som ej är hindrad, för vicetalman, som är närmast i rang att såsomtillfällig rik.sföresiåndare och cj ärförhindrad, för att s;isoni lillförordiuid statschef fuWörastats- . ' Avlider talman fullgö-res slalschefsfunklionen av den av vice talman som är närmast i rang och ej år förhindrad, till dess nyval av talman företagits. 5 kap 4 S Utslocknar konungahuset, utser enriksföreståndare all fullgöra statschefens uppgifter tills vidare. Riksdagenutser samiidigi en vice riksföreståndare. Detsamma gäller, om koniuigen dör eller avgår ochtronföljaren ännu ej liar fyllt . KU1985/86:5 Bil. 'Har konungen under sex månaderutan avbrott varit hindrad att fullgöra sina uppgifter eller underlåtit attfullgöra dem, skall regeringen anmäla det till . bestämmer,om konungen skall anses ha avgått. kan utse någon att efterregeringens förordnande tjänstgöra som tillfällig riksföreståndare när ingenmed behörighet enligt 3 eller 4 § kan tjänstgöra. Talmannen, eller, vid förfall för honom, vice talmantjänstgör efter regeringens förordnande som tillfällig riksföreståndare, näringen annan behörig kan tjänstgöra. Om riksdagetts talman och vicetalman är förhindrade ad tjänstgöra skall, så länge hindret består, somtillförordnad statschef tjänstgöra den av ledamöter som längst lidhar varit ledamot av . Konungen kan ej åtalas för sina gärningar.Riksföreståndare kan ej åtalas för sina gärningar som statschef. Ändringarna i regeringsformen träder i kraft den 1 januari1989. Lag om upphävande av successionsordningen Härigenom föreskrivs attsuccessionsordningen skall upphöra att gälla vid utgången av .