bet · G901UU15 · 1985-12-31 00:00:00 — Utrikesutskottetsbetänkande /86: 15 om internationellt utvecklingssamarbete m. m. (prop.1985/86: 100, bil. UU 1985/86:15 1detta betänkande behandlas de förslag avseende internationellt utvecklingssamarbetem. m. som regeringen förelagt i budgetproposition 1985/86: 100, bil,5, lill, C samt de motioner som väckts i anslutning fill propositionen. Ensammanställning av molionerna och en innehållsförteckning finns i slutet avbetänkandet. Ibudgetpropositionen och i belänkandel föresläs all medlen för Sverigesutvecklingssamarbete /87 skall motsvara en procent av BNI,vilkel är 8940 milj, kr. Beloppet innebär en ökning med 880 milj, kr, iförhällande lill innevarande budgetär. Någotunder av biståndet förmedlas av multilaterala organisationer och drygthälften av SIDA, Återstoden åtgår för u-landspolitiska insatser och vissamindre anslag, I det bilaterala biståndet har slöd till jordbruk ochlandsbygdsutveckling hög prioritet. Vidare är miljö- och markvårdsin-salser betydelsefullainslag. Underdel innevarande budgetåret har tre utredningar som berör delar avutvecklingssamarbetet slutförts, nämligen en om bistånd genom enskildaorganisationer, en om SAREC och en om katastrofbistånd, Ipropositionen föreslås atl del betalningsbalansslöd som kan utgålill länder som har biståndsskulder får en delvis ny inriktning, Elt längreavsnitt i betänkandet ägnas skuldproblem och inriktningen av dennya stödformen, I övrigt föresläs inga slörre förändringar av del svenskautvecklingssamarbetet, Utskottsmajoritelenföljer huvudsakligen regeringens i proposiiionen framlagda förslag tillmedelsramar för de olika bislåndsändamälen,. På en punkt förordar emellertidmajoriteten en förändring, nämligen en i flera motioner föreslagen höjning avanslagsposten för enskilda organisationers Riksdagen1985/86. biståndsverksamhet med 25milj, kr. En motsvarande sänkning görs i UU 1985/86: 15 regeringens förslagtill medelsram för u-krediter, . Ianslutning till bislåndsproposilionen har 40 motioner väckts, varav fyrapartimotioner frän (m), (fp), (c) och (vpk), I partimolionerna frän moderatasamlingspartiet, och cenlerpartiei föreslås med delvis likartademotiveringar en nyorientering av biståndet pä vissa centrala punkter. Dessa trepartier förordar all den nuvarande inriktningen av biståndet på samarbete meden mer eller mindre fast krets av länder inom ramen för den s, k,landprogrammeringsmeloden görs mer flexibel för att i större utsträckning kunnainriktas på projekt och ämnesområden. Belänkandetuppehåller sig relativt utförligt vid demokraiifrågorna. Dessa frågorupptar stort utrymme såväl i propositionen som i partimotionerna, Eltför (m), (fp) och (c) gemensamt förslag är vidare atl det bör inrättas ettsärskilt anslag för miljö- och markvärd samt energi. Detre partiernas gemensamma ståndpunkter i ovannämnda principfrågor utvecklasnärmare i reservationer, för moderata samlingspartiet och gemensam reservationföreslås att en bislåndspolitisk utredning skall tillsättas i syfte all göra enöversyn av utvecklingssamarbetet i enlighet med riktlinjer som närmareredovisas i resp, parlimolion, 1fråga om utvecklingssamarbetets omfattning föreslår moderata samlingspartietnedskärningar med 750 milj, kr, I partimolionen påvisas att stora beloppförblivit outnyttjade av de biståndsmedel som anvisat . Iflera motioner föreslås höjningar av utvecklingsbiståndets totala storlekutöver den av regeringen föreslagna nivån, Parlimolionerna frän folkpartietoch pekar särskilt på atl regeringen föreslår att 280 milj, kr,återförs till statsverket från innevarande års biståndsanslag, vilket enligtmotionärerna innebär en urholkning av bisländsnivån, 1 parti-möfionerna från(fp) och (vpk) redogörs ocksä för andra omständigheter som anses medverka tillatt enprocentsnivån i praktiken inle uppnås. Defyra partimolionerna och ett antal andra motioner föreslår också förändringarav budgetpropositionens fördelning av biståndsanslagen på enskildamottagarländer och pä andra huvudändamål i utvecklingssamarbetet. Folkpartietoch föreslär sänkningar av den föreslagna ramen för u-krediter.En majoritet i utskottet biträder förslaget om stöd för länder medbetalningsbalansproblem. i det internationella samarbetet Propositionen(s, 34-42) Utvecklingeni tredje världen har i ell längre lidsperspektiv varit mycket snabb.Medellivslängden har ökat med sedan 1950-talel, barnadödlighetenhar halverats, läs- och skrivkunnigheten har mer än fördubblats ochspannmålsproduktionen per capita har ökat med nästan en procent sedanbörjan av , Trols dessa framsteg lever hundratals miljoner människor iabsolut UU 1985/86: 15 fattigdom och nära tre kvarts miljard människor hotas avundernäring. Inkomsten per invänare i de fattigare länderna beräknas lillca , jämfört med ca 90000 i de rika länderna. vidgas deekonomiska klyftorna mellan olika grupper av snabbare än mellan i- ochu-länder. De skilda förutsättningarna för ekonomisk utveckling mellan olikaländer framträder allt tydligare. Väldiga flyktingströmmar inom och mellan länder ulgörväxande problem. Antalet flyktingar uppskattas ha ökat till omkring 12miljoner jämfört med 2 miljoner för etl decennium sedan. Problemen är särskiltallvarliga i där hälften av alla flyktingar finns. Hårdast drabbade ärbarn och kvinnor. Den fortgående förlusten av naturresurser genommiljöförstöring minskar möjligheterna till säkrare livsmedelsförsörjning fören snabbt växande befolkning. Energislöseri, försurning, jorderosion, fortsattsnabb avskog-ning och ökenutbredning leder i samverkan till växande ekologiskaobalanser vilkas långsikliga effekter kan rubba klimatet på jorden. har livsmedelsproduktionen i totaltsett lyckats hålla jämna steg med befolkningsutvecklingen, I har mångaländer gjort framsteg på jordbruksområdet jämfört medsituationen , I andra regioner, framför allt i , ärutvecklingen den motsatta, I söder om är livsmedelsproduktionenper invånare lägre än för ett årtionde sedan. Flera olika orsaker harsamverkat till den allt allvarligare situationen. En orsak är det kolonialaarvet i mänga länder med ensidiga, ofta kapitalinlensiva brukningsmetoder förodling av exportgrödor, Transnalionella livsmedelsbolags dominerande ställninginom jordbrukets produktion och distribution är en annan betydelsefull faktor. Den utveckling av nya s, k, mirakelgrödor, som gett myckelgoda resultat på många håll i och , har inte lyckatssärskilt väl i , Många av dessa känsliga grödor kräver närmastvetenskaplig skötsel, jämn vattentillförsel och tillgång till konstgödsel ochväxlbekämp-ningsmedel, dvs, tillgäng till praktiskt taget alll del sommajoriteten av bönder saknat och kommer alt sakna under överskådligtid. Allvarliga brister i jordbrukspolitiken har i mänga länderpåtagligt bidragit till situationen. Satsningar på kollektiva brukningsformeroch stora kapitalintensiva jordbruk med otillräcklig teknisk och administrativpersonal, bristfällig planering i vad gäller underhäll och reservdelar tilljord-bruksulrustningen och framför allt en prispolilik som gynnat stadsbefolkningenpå landsbygdsbefolkningens bekostnad har försvårat eller omöjliggjort enrationell jordbruksproduktion. Flera är i färd med att genomförareformer för alt återvinna produktionsförmågan och hindra levnadsnivån pälandsbygden från all falla ytterligare. Priserna pä jordbruksprodukter höjs iförhällande till andra priser, distributionen omorganiseras och större viktläggs vid småbruken. Omställningen är i mänga fall djupgående och svår.Fortsatta reformer kommer all krävas . Denekonomiska kris som drabbat flertalet under 1970- och 1980-lalenhar lett lill all produktion och exportvolym utvecklats myckel UU 1985/86: 15ogynnsamt. Den världsekonomiska utvecklingen med historiskt sett läginternationell ekonomisk tillväxt, höga oljepriser, växande prolektionism, lågaoch fallande råvarupriser samt en i flertalet betydande och stigandeskuldsättning gentemot omvärlden har särskilt i de fattigare ländernainneburit svära ekonomiska påfrestningar. Orsakerna till dagens skuldproblem går tillbaka tilloljekriserna på 1970-lalet, Pä nägra fä är liodubblades oljepriserna, och oljakom för mänga länder att bli den största enskilda imporlposlen,Uppläningsbeho-ven i de oljeimporlerande länderna växte i takt med bylesbalansunderskol-ten.Samtidigt ackumulerade de oljeexporlerande länderna stora överskott som viabanksystemet slussades vidare bl, a, lill . Delta omfattandekapilalinflöde kom i mänga fall att förstärka strukturella ekononiiskaobalanser med en rad svårbemästrade effekter - högre inflalionslakt, snabbiväxande statlig sektor, oekonomiska investeringar, tilltagande urbaniseringoch i många länder mycket omfattande återulfiöde av kapital. Sedan millen av 1970-lalet har skulderfemdubblats och uppgår lill mer än . De höga realaräntenivåer och krympande återbelalningslider som rätt harbidragit till växande betalningssvärigheler. Skuldländerna avsätter nästan en fjärdedel av sina samladeexportin-läkler för atl betala räntor och amorteringar pä utlandslånen. För enläng rad länder är siffran betydligt högre. Är 1987 beräknas de 25 störstalånlagarländernas amorteringar kulminera med åierbetalningskrav som är mer ändubbelt så stora som 1984. är de slora skuldländernanelloexportörer av kapital. Den ekonomiska anpassning som mänga redantvingats vidta rör sig inle om marginella justeringar ulan om drastiskaneddragningar av import, produktion och realinkomst. Det internationella biståndet, som stagnerat under1980-talets tre första år, ökade något och uppgick till drygt 36miljarder dollar. Ökningen beror på expansionen av biståndet från de ländersom är medlemmar i () med ca I miljard dollar till28.6 miljarder dollar 1984 medan biståndet från OPEC-länderna fortsatte atlminska och östländernas biständsutbetalningar förblev oförändrade,DAC-ländernas biständsökning förklaras med dels långsiktig planeringför en växande bisländsbudgel i vissa länder, dels del omfattandekatastrofbiståndet till främst , FN:s biständsmål är alt varje givariandsbiständsutbetalningar bör uppgå till minst 0,av BNI, DAC-ländernas biståndräknat som andel av bruttonationalinkomsten låg dock kvar vid nivå om0,, vilkel exempelvis är 0,lägre än nivå, Slora bidragsgivare som , ochStorbritannien minskade sitt bistånds andel av BNI,bistånd utgjorde 0,av BNI eller räknat i1983 års priser. Inom DAC-kretsen har dessa minskningar således kunnat motverkasav några länder med växande bisländsbudgel, främst , , ochFinland, Även andra DAC-länder har ökat sitt bistånd, vilkel föranlettDAC-ordföranden atl anta atl en fortsatt måttlig biständsexpan-sion är atlvänta under närmast kommande år. och de östeuropeiska staternasbiständsutbetalningar ligger enligl DAC:s beräkningar kvar pä en mycket lågnivå, 1 andel av BNI beräknas dessa länders bistånd motsvara ca 0,eller 3miljarder dollar 1984, i slort sett oförändrat , Biståndet frän givarländerna inom OPEC uppgick enligtDAC-slalisiiken 1984 lill ca jämfört med 5,4 miljarder1983 och drygt 9 miljarder , Räknat som andel av BNI nådde OPEC-biständet0,1984 atl jämföras med 1,, 1980 och tillbakagängen fortsätter såledesäven om biständsutbetalningarna som andel av BNI fortfar atl väsentligtöverträffa DAC-ländernas utbetalningar, (Se tabell 1,) Del är således slor skillnad mellan olika ländersberedskap all genom offentligt bistånd stödja . De fyra traditionellt största biståndsgivarna inom DAC -Nederiän-derna, , och - fortsätter all vara de endaOECD-länder som uppnått 0,7-procenlsmålet, nådde högst medbiständsutbetalningar motsvarande av BNI, FN har antagit ell mäl om 0,av BNI som bistånd lill de36 minst utvecklade länderna, jämte några andra länder, bl, a, denordiska, har överträffat della mäl medan DAC-länderna som helhet inle förmältöka biståndet till dessa länder frän nivå pä 0,av BNI, UU 1985/86: 15- Biståndsutbetalningar frän DAC-länderna,OPEC, och samt samma länders per capita-inkomster (milj, $) (Källa: ) Ävenom biståndsutbetalningar, i svenska kronor, ökade från UU 1985/86:15 1983 till 1984 minskade för andra året i följd andelen av BNI från 0,år1983 till 0,, DAC räknar emellertid med all de svenska utbetalningarnasandel av BNI kommer ;atl öka , Biståndetutgör någol över en tredjedel av de sammanlagda resursströmmarna lillu-länderna. Biståndets andel av de totala resursflödena har minskal sedan1970-lalet, men biståndet utgör trots detta en helt avgörande inkomst för defattigaste länderna, och i dessa länder har biståndets andel t, o, m, ökatunder senare år. 1 Anslagsutveckling, planeringsramar etc. Propositionen(s. 5354) Regeringenstår fast vid enprocentsmålel för biståndet, I regeringsförklaringen i oktober1985 konstateras atl en procent av bruttonationalinkomsten skall avsättas förinternationellt bistånd, har spelat en ledande roll i ansträngningarnaatt öka del internationella bislåndsflödet lill de fattigare länderna. Densvåra kris som drabbat många , bl, a, innebärande sjunkandejordbruksproduktion och ökande skuldbördor, motiverar elt fortsatt slorlsvenskt bistånd. Biståndsramen1986/87 föreslås uppgå lill 8940 milj, kr. Det motsvarar I % av den beräknadebruttonationalinkomsten (BNI) för , Beloppet utgör en ökningmed 880 milj. kr, i jämförelse med biståndsramen för innevarande budgetår, (Setabell 2,) Ökningenav ramen kommer främst att utnyttjas för Bidrag till internationellabiståndsprogram och Utvecklingssamarbete genom SIDA, Inom detta bör ökningenanvändas främst för det landprogrammerade biståndet, för enskildaorganisationers bisländsverksamhel och för katastrofbistånd. De multilateralabidragen uppgår lill 28,av den totala biståndsvolymen vilkel är något mer /86, Ökningen av biståndet används vidare för kraftigt ökat stödtill forskning samt slöd lill tekniskt samarbete och u-krediter via BITS, Vissautgifter för bistånds- och u-landsverksamhel, som i statsbudgeten belastarandra anslag än biständsanslagen, bör på samma sätt som under tidigare budgetårräknas av mol biståndsramen. För /87 föreslås alt 179,8 milj,kr, för sådana ändamål räknas av mol biståndsramen. För innevarande budgetårhar motsvarande utgifter beräknats till 153 milj. kr. Planeringsramarnaför utvecklingssamarbetet under budgetåren 1987/88 och 1988/89 bör utgöra en iförhällande lill /87 oförändrad andel avbruttonationalinkomsten. Deadministrativa anslagen har prövats med slor reslrikliviiet, BITS föreslås somenda myndighet få en personalökning. Huvudförslaget har tillämpats påmyndighetsanslagen utom för och , Tvåförändringar av anslagsteknisk natur föreslås så till vida att samtliga medelför SAREC anvisas under anslaget C 6, Styrelsen för u-lands- forskning(SAREC), och medel för imporikonloret för u-landsprodukter (IMPOD) flyttas frånanslaget C 1, Bidrag till internationella biståndsprogram till anslaget C 8,Övriga u-landspolitiska insatser m, m. Regeringen kommer vidare alt till statsbudgeten återföraointecknade reservationsmedel frän tidigare och innevarande budgetär lill etlbelopp av 280 milj, kr. Av dessa medel avser 220 milj, kr, ointecknade medelefter /85 under anslaget C 8, Övriga u-landspolitiska insatserm, m, delposten C, U-krediter, UU 1985/86: 15 Biståndsanslag 1983/84-1986/87 (milj. Anvisat 1983/84 Anvisat 1984/85 Anvisat 1985/86 Förslag 1986/87 C 1, Bidrag till internationella biståndsprogram C2, Utvecklingssamarbete genom SIDA 3 669,6- 3 967,6" C 3, Information C 4, Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) Styrelsen för u-lands-forskning (SAREC) *Lån till personal inom biståndsförvaltningen C 8, Övriga 11-landspolitiska insatser m, m. 563,2' Biständskost-nader som finansieras över andra huvudtitlar eller anslag * C 8. ' Härutöver kom 40 milj. kr. av ointecknadereservationsmedel efter /82 och 27.6 milj. kr. budgetåret1982/83 - totalt 67.6 milj. kr. - att tas i anspråk för bidrag under anslaget CI, De totala bidragen uppgickdärmed till 1 874,6 milj. kr. fördelat på organisationer (milj. Härutöver kom 130 milj. kr. avointecknade reservationsmedel efter /82 att under 198.V84 tas i anspråkför bidrag under anslaget C 2. De totala bidragen uppgick därmed till 3799.6milj. Härutöver kom ytterligare 30 milj. kr. av ointecknadereservationsmedel efter /82 att /84 tas i anspråk förbidrag under anslaget. De totala bidragen uppgick därmed till 593.2 milj. kr. * Härutöver kom 55 milj. kr. av ointecknade reservationsmedel /83 att /85 tas i anspråk för bidrag under anslaget C2. De totala bidragen uppgick därmed till 4022.6 milj. kr. Härutöver togs avointecknade reservationsmedel ytterligare 200 milj. kr. i anspråk /84 enligt noterna 1-3 (40 + 130 + 30 miij. Motioner UU 1985/86: 15 1molion 1985/86: U2I2 av m.fl, (c) yrkandena 9 och 14 hemställs 9.atl beslutar all som sin mening ge regeringen-till känna all efterlandet självt det internationella samfundet bör ha det övergripande ansvaretför kampen mot nöd och underutveckling, varför enligt sina traditionerbör eftersträva atl öka den andel av biståndet som går genom FN:sbiståndsorgan, 14,all med anledning av atl regeringen lill statsbudgeten återfört 280milj, kr, av innevarande års ointecknade reservationsmedel och därmed medmotsvarande belopp går under den beslutade enprocentsnivån anslår 280 milj,kr, 1motion 1985/86: U2I8 av m,fl, (m) yrkande 8 hemställs 8,att beslutar att det totala svenska biståndsanslaget för budgetåret1986/87 skall uppgå till 8 190 milj, kr,, Imotion 1985/86: U232 av m, fi, (s) yrkande 2 hemställs 2,att hos regeringen begär en översyn av relationerna mellan anslagnaoch ianspräklagna medel för bistånd i syfte att anslagna medel kommer lillavsedd användning och atl enprocentsmålel upprätthålls vad gäller lämnatbistånd, Imotion 1985/86: U234 av () yrkandena 2, 3 och 11 hemställs 2, att beslutar antamålsättningen all det offentliga biståndet till utvecklingsländerna senastunder /91 uppgår lill av BNI, 3, atl beslutar höjabiständsanslagen lill av BNI under /87, II, atlriksdagen beslutar öka biståndsanslaget med ytteriigare 240 milj, kr, för atl återställabudgetpropositionens reala urholkning av enprocentsmålel för det offentligabiståndet, 1motion 1985/86: U240 av m, fi, (vpk) yrkande 3 hemställs 3,att hos regeringen begär förslag lill uppräkning av biståndsanslagettill en procent av den faktiska brultonalionalinkomslen när underlagföreligger. Del innebär atl en procent av brullonalional-inläkten (BNI) skallanslås för utvecklingsbistånd. För har BNI beräknats blisådan atl en procent därav är 8940 milj, kr. Delta är den s,k, biståndsramen.De egentliga biständsanslagen C I-C 8 uppgår sammanlagt lill 8760,2 milj, kr.Mellanskillnaden 179,8 milj, kr, är sedvanliga avräkningar, dvs, belopp somupptas på andra huvudtitlar i budgeten men som avser u-landsinriktade ändamål. Demultilaterala bidragen utgör av biståndsramen, del som administrerasav SIDA och den andel som faller under anslaget C 8 (U-krediter, betalningsbalansstödm, m,) , Återstående upptas av UU 1985/86: 15 SAREC m, fl, mindreanslag. Detlandprogrammerade biståndet utgör en tredjedel av biståndsramen. Detta är denandel vars inriktning styrs av flerårsavtal med enskilda länders regeringar.Som framgår av sammanställningen i slutet av propositionen bedrivs emellertidbilateralt bistånd i ell stort anlal länder utanför programlandskretsen. Dessainsatser, som finansieras över anslagsposterna för katastrofer, enskildaorganisationer, humanitärt bistånd, u-krediler, betalningsbalansslöd, teknisktsamarbete genom BITS, m, m, upptar ytterligare en tredjedel av dettotala biståndet, I propositionen föresläs all 280 milj, kr, av de medel somriksdagen anslagit för tidigare eller innevarande års utvecklingssamarbete drasin till statsverket. Av detta belopp utgörs 220 milj, kr, av outnyttjadereservationer under anslaget för u-krediter m, m, (C 8), Fleramotioner föreslåren höjning av utvecklingsbiståndet utöver enprocentsnivån, MolionU234 (c) anser att det offentliga biståndet senast /91 böruppgå till av BNI och atl redan kommande budgetåren höjning sker till 1,, dvs, med ca 890 milj, kr. Denna senare höjning skall bl, a, finansiera deförslag lill en delvis ny inriktning av biståndspolitiken som läggs fram imotionen. Utskottetanser inte atl det nu föreligger förulsätlningar all uppställa nya och högrevolymmål för del statliga utvecklingssamarbetet, är fortfarande ell avmycket få länder som uppnått FN:s 0,7-procentsmål, som är elt ulbelalningsmäl.Yrkandena 2 och 3 i molion U234 (c) avstyrks därför, Imotion U240 (vpk) yrkande 3 riktas invändningar mol beräkningen av BNI somunderlag för biståndsanslagens storlek. Motionärerna instämmer i det somframförs i SIDA:s anslagsframställning, nämligen alt del reella utfallet av BNIbrukar bli någol högre än prognosen. För all komma upp till en procent av BNIkan det därför finnas skäl alt senare räkna upp anslaget, heter det i SIDA:sanslagsframställning. Utskottetvill med anledning härav erinra om atl den metod som valls för beräkning avbiständsanslagen i budgetpropositionen bygger på en uppskattning av BNI fördel kommande kalenderåret. Av praktiska skäl mäste denna prognos göras på senhösten.Den ligger till grund för regeringens hela budgetarbete. Det kan inte undvikasall del verkliga utfallet av BNI när kalenderåret löpt till ända ibland visarsig avvika från prognosen. Delta har i praktiken varit regel. Skillnaden brukarkunna räknas i nägra promil-leenheler. Statensutgifter och inkomster bör av uppenbara skäl sä långt det är möjligtfastställas vid ett och samma tillfälle. Det skulle vara förenat medsvårigheter av principiell och budgelteknisk natur atl göra påfyllnader avanslagen först när en mer slutlig beräkning kan göras. Utskottet avstyrker därföryrkande 3 i molion U240 (vpk), 1tre motioner, nämligen U2II (fp), U212 (c) och U234(c). föreslås att de medelsom regeringen drar in lill statsverket från "innevarande års anslag tillförsdel kommande årets bisländsbudgel. Fp-motionenhävdar att de anslag regeringen föreslår inle uppgår lill en UU 1985/86: 15procent av BNI och att därför tidigare nämnda 280 milj, kr, bör tillföras delkommande budgetarets biståndsanslag. En liknande motivering framförs ic-motionen, Enliglfp-motionen medverkar ytterligare omständigheter till atl enprocentsnivån förbiståndet inte uppnås. En är att BNl-prognoserna visat sig inlehålla. En annan är alt det finns risk för atl medlen under posten förbetalningsbalansslöd inte i full utsträckning när . Anslagnamedel mäste stå i rimlig relation till vad som kan beräknas las i anspråk,vilket tydligen inte varil fallet vad gäller BITS,-heter del i molion U232 (s).Biståndsprogrammen måste förberedas och genomföras så att det bistånd riksdagenbeslutar om tas i anspråk för konkreta insatser och det lämnade biståndet inleunderstiger en procent av BNI, Motionärerna föreslår att en översyn görs idetta syfie, Utskottelfår med anledning av dessa motioner anföra följande. Del svenskaenprocentsmålel är ett anslagsmål, inte ett ulbelalningsmäl. bör engång anslagna medel stå lill förfogande för utbetalning även efter det budgetårunder vilket de anvisats. Syftet med biståndet är självfallet alt de anvisademedlen slutligen skall nå mottagarna. En ordning enligl vilken medlen måstebetalas ul det budgetår för vilkel de anslagils skulle kunna leda till eltdåligt planerat bistånd. Delär synpunkter som dessa som ligger bakom invändningarna i partimotionerna från(fp) och (c) mot regeringens förslag alt i efterhand dra in en del av detbelopp som anvisats för biståndsändamål. Utskottet betraktar för sin delåtgärden som en engångsföreteelse, motiverad av det förhållandel att storaoutnyttjade reservationer samlats under nägra anslagsposter. Medhänvisning härtill avstyrks yrkande 14 i motion U212 och yrkande 11 i molionU234, Utskottetdelar åsikten i motion U232 (s) atl anslagna medel bör komma till avseddanvändning och att det är olyckligt om mycket slora reservationer byggs uppunder nägon post. En viss parallellilel mellan anslag och utbetalning ärönskvärd, men som framgår av det föregående är en total överensstämmelse undersamma budgetär svår all uppnå. Utskottet anser inle alt någon översyn ärpåkallad i denna fräga.