bet · G901AU1 · 1985-12-31 00:00:00 — Enligt ulskollels uppfattning fyller strejkrätten enviktig funktion på ar betsmarknaden. Den slärker de anslällda och deras fackföreningar i den annars ojämna kampen mot arbetsgivarna. Ulskollel delar därför uppfatt ningen i vpk-molionen 1984/85:2124 all strejkskadestånden skall slopas 34 och attfredspliklsbestämmelserna i utmönstras. föresläs AU1985/86:1 ge sin anslutning härtill genom ett uttalande som delges regeringen. delsatt utskottets hemslällan under9 bort ha följande lydelse: 9. beträffande slopande av strejkskadestånd m. tn.all med bifall lill motion 1984/85:2124 yrkande 1 som sin mening gerregeringen lill känna vad utskottet anfört. 200-kronorsregeln m. m. (mom. 10) (), (), (),() och i (cj.anser delsatt den del av utskotiets yttrande pä s. 18 som börjarmed "I samband" och sluiar med "aktuella delar" bort haföljande lydelse: Som framhålls av motionärerna innebär den nya regeln allskadestånd normalt inte skall dömas ut om arbetsnedläggelsen upphört senast närarbetsgivaren och facket tagit upp överläggningar enligt 43 § MBL egentligenett erkännande av den olovliga strejken som påtryckningsmedel. Eftersom olovligakonflikter ofta riktar sig i lika hög grad mol den fackliga organisationen sommot arbetsgivaren, innebär denna ordning ett undergrävande också av de fackligaorganisationernas auktoritet och därmed av deras möjligheter att hävda sinställning som avtalsslulande part. Detta utgör elt allvarligt avsteg från denhittillsvarande principen att fredsplikt föreligger . Utskottet delar mot denna bakgrund motionärernasuppfattning all de regler som gällde i fräga om skadestånd vid olovligakonflikter åren efter MBL;s ikraftträdande bör återinföras. Vidare tillstyrker utskottet förslaget i motionen att 60 §MBL bör ges tillbaka sin tidigare lydelse, vilket innebär alt 200-kronorsregelnlas bort. Med delta synsätt på skadeståndsreglerna i 60 § MBL kanutskottet inte ställa sig bakom förslaget i vpk-molionen 1984/85:2124 all 200kr. i skadestånd inte skall kunna överskridas. Den motionen bör alltså avslåsi denna del. Vad utskottet med anledning av motion 1984/85:2715 anförtom ändringar i 60 § MBL bör ges regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under10 bort ha följande lydelse: 10. beträffande 200-kronorsregeln m. m. attriksdagen med bifall till motion 1984/85:2715 yrkande 5 samt med avslag påmotion 1984/85:2124 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadulskotlet anfört. 200-kronorsregeln m. m. (mom. ,10) Lars-OveHagberg (vpk) anser_ delsattden del av utskottels yttrande på s. 18 som börjar med "I samband" och slutarmed "aktuella delar" bort ha följande lydelse; 35 Som framhålls i vpk-molionen 1984/85:2124 har densocialdemokratiska 1985/86:1 regeringen tvingat igenom att skadestånd över200 kr. skall kunna dömas ut. Detta har fått som följd all de som ådöms högreskadeslånd än . hamnar i riskzonen för avsked, enligl lagens anvisningar.Regeringens ställningstagande i denna för arbetarklassen viktiga fråga innebärinle bara en försämring genom att högre skadeståndsbelopp kan utdömas, ulanäven en begränsning av anställningstryggheten och en förstärkning av kapitaletsmakt. 60 § MBL bör därför som föresläs i vpk-molionen1984/85:2124 ändras så att skadeståndsbelopp pä . inte skall kunnautdömas. Vidare bör ell förbud införas mol avskedande av arbetare fördeltagande i strejk, 1 utskottets hemställan läggs fram förslag tillerforderliga ändringar i den aktuella paragrafen. De förslag beträffande 60 §MBL som förs fram av i motion 1984/85:2715 avvisas av ulskollel.Motionen harsom en allmän utgångspunkt att ensidigt stärka arbetsgivarnasställning pä arbetsmarknaden. Ett sådant synsätt strider mot den uppfattningulskotlet företräder på del arbetsrältsliga området. delsatt utskollets hemslällan under10 bort ha följande lydelse: , 10. beträffande 200-kronorsregeln m. m. attriksdagen med bifall till motion 1984/85:2124 yrkande 2 samt med avslag påmotion 1984/85:2715 yrkande 5 antar nedanstående förslag till ändrad lydelse av60 § lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet: Lag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivet Härigenom föreskrivs att 60 § lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande Ivdelse Reservantens förslag Om det är----------------------- ------ helt falla bort. 1 målom --------------------- skäl lill del. Högre skadestånd än tvåhundra Högre skadestånd än tvåhundra kronor fårinle åläggas en arbetsta- kronor får inte åläggas en arbetstagare fördeltagande i en olovlig gare för deltagande i en olovligstridsålgärd. Denna begränsning stridsålgärd. Deltagande i olovliggäller dock inte, om arbetstagaren stridsåtgärd kan aldrig utgöra sakligunderlåter att följa ett åläggande av grund för avsked, domstolen omåtergång till arbetet om stridsåtgärden med hänsyn till omständigheterna måstebetraktas som särskih allvarlig eller anmärkningsvärd. Denna lag träder i kraft . Utredningom skadestånden i den arbetsrättsliga AU 1985/86:1 lagstiftningen m. m. (mom. 11) , och (alla m)anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 19 som börjarmed "Utskottet tar" och slutar med "aktuella delar" bort haföljande lydelse; Utskottet delar uppfattningen i motionerna att det mångagånger utkrävs skadestånd för renl bagatellartade förseelser inom arbetsrätten.Ofta belalar främst mindre förelag hellre ett informellt skadestånd än att deger sig in i en omfattande och dyrbar process med de konsekvenser detta kan hainle minsl för klimatet på arbetsplatsen. Även om skadeståndskraven mångagånger kan vara orimliga och strider mot lagens anda, föredrar mångaföretagareatt köpa sig husfrid. Mot den angivna bakgrunden finns det som motionärernaframhåller anledning att analysera konsekvenserna av den arbelsrällsligalagstiftningen i fräga om skadestånd och vidta sådana förändringar ilagstiftningen all det av denna klart kan utläsas i vilka fall och under vilkaformer skadestånd kan utkrävas. I utredningsarbetet bör särskilt förekomsten avs. k. informella skadestånd uppmärksammas. Vad utskottet anfört med anledning av motionerna1984/85:1439 och 1984/85:2715 beträffande en utredning om skadestånden i denarbetsrätlsliga lagsfiftningen bör ges regeringen lill känna. dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följandelydelse; 11. beträffande utredning om skadestånden i denarbetsrättsliga lagstiftningen m. m. attriksdagen med bifall fill mofionerna 1984/85:1439 och 1984/ 85:2715 yrkande 9som sin mening ger regeringen till känna vad ulskollel anfört. Rätt till politisk verksamhet på arbetsplatsen(mom. 12) (vpk) anser dels all den del av utskottets yttrande på s. 20 sombörjar med "Enligl utskollets" och slutar med "motsvarandedel" bort ha följande lydelse: När MBL-lagen kom till framhöllsatt en lagstiftning som garanterar rätten till politisk verksamhet bordeövervägas om erfarenheterna visade att de intentioner som slogsfast inte respekterades. Utskottet kan i likhet med vpk konstatera att det ärnödvändigt all ge de arbetande en laglig rätt alt kunna bedriva politiskverksamhel på sin arbetsplats, före eller efter arbetstiden, under middagsrasteller under annan ledighet . Vad utskottet anfört om rätten till politisk verksamhet påarbetsplatsen med anledning av motion 1984/85:2124 bör ges regeringen tillkänna. delsatt utskottets hemställan under 12 bort ha följandelydelse; 12. beträffande rätt till poUiisk verksamhet påarbetsplatsen att med bifall till motion 1984/85:2124 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 13.Facklig styrning av teknikutvecklingen (mom. 13) AU 1985/86:1 (vpk) anser dels all den del av ulskollels yttrande pä s. 20 sombörjar med "Ulskollel vill" och slutar med "denna del" bortha följande lydelse; Som framhålls i vpk-motionen 1984/85:2124 har den snabbautvecklingen inom främst datatekniken ofta negativa konsekvenser för bådeenskilda lönarbetare, orter och regioner. ger inle MBL de arbetande någolstöd för ell alternativt användande av tekniken. Därför måste lagstiftningenändras och utformas så alt ny teknik och arbetsorganisation endast får införasmed fackets godkännande. Som vpk anför måste sålunda de fackligaorganisationerna ges en facklig vetorätt vid förhandlingar om 1. ex. teknikavial. Vad utskottet anfört i frågan om facklig styrning avteknikutvecklingen i anslutning till motion 1984/85:2124 bör ges regeringentill känna. delsatt ulskollels hemställan under13 bort ha följande lydelse; 13. belräffande/acMg styrning av teknikutveckhngenall med bifall lill mofion 1984/85:2124 yrkande 4 som sin mening gerregeringen lill känna vad utskottet anfört. MBL i kommuner och landsting m. m. (mom. 14) (), (), (), (), (), () och IngvarKarlsson i Benglsfors (c) anser delsatt den del av ulskollels yttrande som på s. 21 börjarmed "Ulskollel konstaterar" och på s. 22 slutar med "akluelladelar" bon ha följande lydelse; tidigare gjorda begäran om utredning av MBL ikommuner och landsting tillkom sedan kommun- och landstingsförbundens styrelseri enhälliga yttranden framställt önskemål om att en sådan utredning skullekomma till stånd. Utredningsarbetet har därefter fält anstå med hänvisning lillatt man i första hand bör pröva möjligheten all avialsvägen lösa uppkommandeproblem med gränsdragningen för de anslälldas förhandlingsrätt geniemol denpolitiska demokratin. Del är emellertid principiellt felaktigt att hänskjutagränsdragningsproblem av della slag lill förhandlingslösningar genom deberörda avlalsparlernas försorg. Behovel av det utredningsarbete det härgäller kvarstår sålunda. Det bör snarasl inledas och fullföljas medutgångspunkt i de riktlinjer utskottet angav i betänkandet AU 1981/82:4. Medhänsyn till all motsvarande problem även framträder på den statliga sidan börutredningsarbetet vidgas lill all omfatta även de statsanställdasförhandlingsrätt vid beslut av betydelse för den politiska demokratin. Till densenare frågan återkommer ulskollel i betänkandet AU 1985/86:6. Vidare vill---- (= utskottet) --- följer yltranderätt. anfört i anslutning fill motionerna 1984/85:330, 1984/ AU1985/86:1 85:2096,1984/85:2227 och 1984/85:2715 i motsvarande delar bör delges delsatt ulskollels hemställan under14 bort ha följande lydelse: 14. belräffande MBL i kommuner och landsting m. m.all med bifall till motionerna 1984/85:330 yrkande 3, 1984/85:2096,1984/85:2227 och 1984/85:2715 yrkande 10 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Negativ föreningsrätt m. m. (mom. 15) (), (), (), (), (), () och IngvarKarlsson i (c) anser delsatt den del av utskottels yttrande pä s. 23 som börjarmed "Frågan om" och slutar med "aktuella delar" bort haföljande lydelse; Den positiva föreningsrätten, dvs. rätten att frittansluta sig lill och tillhöra en förening, finns inskriven i grundlagen och iMBL. Del borde vara en självklarhet att med rätten att tillhöra en föreningföljer rätlen att slippa tillhöra en förening. Sä har också föreningsrättentolkats i ett uttalande av . 1 är dock rätten att stå utanför en förening ingensjälvklarhet. Genom bristfällig lagstiftning är det möjligt att vägra medlem ifacklig organisation utträde. Införandet av organisationsklausuler i kollektivavtal kanenligt utskottets mening betraktas som en form av yrkesförbud och innebär eltotillbörligt ingrepp i den enskildes integritet och elt avsteg från demedborgerliga fri- och rättigheterna. Rätten lill arbete liksom den enskildes lagstadgaderättigheter på arbetsplatsen får aldrig göras beroende av huruvida denenskilde arbetstagaren är medlem i en facklig organisation eller ej.Medlemskapet är den enskildes angelägenhet. För att garantera den enskildes frihet att själv väljaeller avslå från medlemskap i en facklig organisation bör som föresläs imotionerna den negativa föreningsrätten garanteras i lag som även innefattarförbud mot organisationsklausuler. Utskottet anser slutligen all arbetsgivaren inte bör harätt alt göra avdrag på lönen för fackföreningsavgift mol den enskildes vilja. Det anförda innebär att utskottet tillstyrker aktuelladelar i motionerna 1984/85:1440, 1984/85:1511, 1984/85:2112 och 1984/85:2715. delsatt utskottels hemställan under15 bort ha följande lydelse; 15. beträffande negativ föreningsrätt m. m. att med bifall fill mofionerna 1984/85; 1440,1984/85; 1511, 1984/85:2112 och 1984/85:2715 yrkandena 2 och 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 16.Arbetsdomstolens ställning (mom. 16) AU 1985/86:1 , och (alla m)anser dels all den del av utskollets yttrande på s. 24 sombörjar med "Ulskotlet vill" och slutar med "aktuell del"bort ha följande lydelse: Arbetsdomstolen har alltsedan sin tillkomst varil enpartssammansail domslol. Dess uppgift var från början all avgöra tvister omtolkning och tillämpning av kollektivavtal. Domstolen har i sin dömandeverksamhel också alt ta ställning till enskildas förhållanden påarbetsplatserna. I hög grad har detta kommit att bli fallet som en följd av1970-talets arbetsrättsliga lagstiftning, särskill lagen om anställningsskydd. 1 denna förändrade situation finns det skäl alt uttryckastarka betänkligheter mot att en partssammansatt domstol avgör mål som rörförhållanden mellan en enskild och någon av eller båda de parter som ärrepresenterade i domstolen. Problemet accentueras av all domstolens domar intekan överklagas. Mot denna bakgrund instämmer utskottet i vad som sägs i motion1984/85:2715 all det finns skäl att utreda formerna för all överföra arbetsrältsligatvister som gäller enskilda arbetstagares förhållanden från arbets-domslolenlill de allmänna domstolarna. Dessa domstolar handlägger redan sådana tvisteri viss omfattning och är således inle främmande för rättsområdet. Man får pådetta sätt en enhellig handläggning av de mål det här gäller och samtidigtreguljära möjligheter till överprövning i högre instanser. Båda faktorerna börvara till gagn för den enskildes rättstrygghet. Ulskoltet föreslår att bifaller vad ovan anförtsom en utredning om överföring av arbetsrättsliga mål till de allmännadomstolarna och underrättar regeringen härom. delsatt utskottets hemställan under 16 bort ha följandelydelse; 16. beträffande arbetsdomstolens ställning alt med bifalllill motion 1984/85:2715 yrkande 18 som sin mening ger regeringen lill kännavad utskottet anfört. Stödtill de fackliga organisationernas samarbete vid multinationella företag (mom.17) (vpk) anser dels att den del av utskollets yttrande på s. 25 sombörjar med "Utskottet konstaterade" och slutar med "riksdagenssida" bort ha följande lydelse; De problem motionärerna tar upp har enligt utskottelsuppfattning stor aktualitet mol bakgrund av den multinationalisering som svenskindustri genomför. Ulvecklingen har bl. a. medfört att företagen genom attflytta produktionen mellan länder kan motverka fackliga aktioner. En annankonsekvens har varit alt det blivit svårt att få en riktig bild av företagetsekonomiska situationpå grund av de möjligheter som finns all dölja vinsterna eller föra AU1985/86:1 över dem till enheter i andra länder. Dessutom förekommer det attutländska förelag i inte respekterar våra arbelsrällsliga lagar,varför vikliga beslut ibland fattas utan all de anställda fåll möjlighet tillinsyn, information och förhandling. Utskottet delar mot den angivna bakgrunden motionärensuppfattning alt regeringen bör la initiativ lill en lagstiftning som åläggersvenska multinationella företag och utländska multinationella förelagverksamma i att bekosta del internationella samarbetet mellan defackliga organisa-lionerna inom koncernen. Vad utskottet anfört i denna del med anledning av motion1984/85:772 bör ges regeringen till känna. delsatt utskottets hemslällan under 17 bort ha följandelydelse; 17. beträffande stöd till de fackliga organisationernassamarbete vid multinationella företag attriksdagen med bifall till motion 1984/85:772 som sin mening ger regeringen lillkänna vad utskottet anfört. Översyn av förhandlingssystemet (mom. 18) () och i Benglsfors (c)anser delsatt den del av utskottets yttrande som pä s. 26 börjarmed "De frågor" och på s. 27 sluiar med "sida"bort ha följande lydelse: De frågor som tas upp i motion 1984/85:2651 av OlofJohansson (c) har i synnerhet varit föremäul för en betydandeuppmärksamhet. Konflikter på arbetsmarknaden har ofta drabbat "iredjeman", vilkel dessutom ibland varil avsikten. I dessa situationer haraktualiserats maktutövningens gränser och på vilket sätt samhället/slaienskall kunna skydda allmänheten. Ulskollel delar motionärens uppfattning att det ärangelägel alt en översyn av hela förhandlingssystemet kommer till stånd medutgångspunkt i senare ärs erfarenheter. Ur sårbarhelssynpunkl bör bl. a.gällande regler om samhällsfarliga konflikter utredas. Vidare bör man se överbl. a. varseltider, tillgäng på erfarna medlare, inrättande av ell särskillorgan som kan avgränsa vad som är samhällsfarliga konflikter och därallmänheten måste ha ett direkt inflytande vid sidan av representanter frånarbetstagare och arbetsgivare. Vad utskottet anfört med anledning av motion 1984/85:2651bör ges regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under18 bort ha följande lydelse; 18. beträffande översyn av förhandlingssystemetatt med bifall till motion 1984/85:2651 som sin meningger regeringentill känna vad utskottet anfört. Särskildayttranden AU 1985/86:1 Regionala förtroendemän (mom. 5) , och (alla m)anför: Vi har förståelse för all de fackliga organisationerna kanha ett behov av en regionalisering av förhandlingsverksamheten. Dessa frågorbör del emellerfid enligl vår mening ankomma pä organisationerna själva attlösa. MBL i kommuner och landsting (mom. 14) (vpk) anför: Enligl vpk:s uppfattning bör det vara en självklarhet allde anslällda i kom-, muner och landsting tillerkänns demokratiska rättigheterpå sina arbetsplatser. Det kan inle finnas några bärande skäl för attundanhålla dessa anställda samma inflytande som andra anställda. Vpk anser förövrigt all demokratiska rättigheter för de anställda och deras fackligaorganisationer bör väsentligt stärkas oavsett om det gäller offentlig ellerprivat sektor. Stöd till de fackliga organisationerna vidmultinationella företag (mom. 17) , och (alla m)anför; Utskottet avstyrker vpk;s förslag all svenskamullinalionella förelag och utländska multinationella förelag verksamma iSverige enligl lag skall åläggas all bekosta de fackliga organisationernasarbele inom koncernen. Vi siöder med kraft detta beslut och vill samtidigtunderstryka viklen av all insatser av detta slag vid behov regleras genom överenskommelsermellan parterna. Vi vill också i della sammanhang med anledning av denallmänna inrikl- ningen i vpk:s motion framhålla följande. Internationaliseringen av företa gen har varit en icke oväsentligt bidragande orsak lill den internationella välståndsökningen. De utländska direktirivesteringarna och de internatio nella företagens verksamhet i landet har således utan tvivel en rad positiva effekter när det gäller näringslivels försörjning med riskkapital, tillgången till avancerad teknik m. m. Likaså har svenska företags utlandsetableringar bidragit lill den ekonomiska och tekniska ulvecklingen såväl i som i andra länder. Detta har också varit positivt för sysselsättningsutvecklingen i . Vidare vill vi framhålla betydelsen av att slå vakt om fri handel,fri etablering över gränserna och friare regler för kapitalrörelser. Dessa vikliga principer för internationella handlande på det ekonomiska områ det får inle försvåras genom olika slag av begränsande lagstiftning. I detta sammanhang vill vi slå fast principen att elt förelag måste arbeta på de villkor som gäller i det land i vilket det verkar. 4.Klausuler i löneavtalen (mom. 19) AU 1985/86: , och (alla m)anför; Utskottet har i sitt belänkande avstyrkt motion 1984/85;2094, i vilken yrkas att en särskild utredning skall pröva förekomsten avklausuler i löneavtalen. Moderata samlingspartiets inställning lillföljsamhetsklausuler i löneavtalen redovisades bl. a. i en reservation frän demoderata utskottsrepresentanterna i utskottets betänkande AU 1984/85:15. Därframhölls att lönebildningen och formerna härför spelar en avgörande roll förhur de centrala målen för den ekonomiska politiken skall kunna uppnäs. Desenaste årens lönerörelser visar klart behovet av en förändring av nuvarandeförhandlingssystem, om stabilitet skall kunna uppnäs i den svenska ekonomin.Den utveckling som pågår med alll fler följsamhetsklausuler i avtalen måstebrytas för att inte varje regering skall misslyckas med inflationsbekämpningen.