bet · G901SoU29 · 1985-12-31 00:00:00 — om underhållsbidrag och bidragsförskott (förslag1985/86:17) SoU 1985/86: 29 Ibetänkandet behandlas revisorers förslag till medanledning av revisorernas granskning av bidragsförskottssystemet. Revisorernahar vid granskningen iakttagit olika brister i systemet, främst i frågor somgäller sambandet mellan bidragsförskottslagen och föräldrabal-kens regler omunderhållsbidrag. Revisorerna föreslår en utredning om ett nytt system samt iavvaktan härpå olika kortsiktiga åtgärder. Utskottet,som är enhälligt, delar bedömningen att bidragsförskottssystemet fungerarofillfredsställande i flera viktiga avseenden och fillstyrker en utredning avsystemet. Utskottet framhåller att det behövs mer faktaunderlag i fråga om denekonomiska och sociala situationen för såväl underhållsskyldiga somunderhållsberättigade barn och deras vårdnadshavare. De sociala konsekvensernaav olika regleringar måste särskilt belysas. Även frågor om underhållsbidragskall kunna tas upp av utredningen. Utskottet betonar att utredningen bör varaförutsättningslös och att olika förslag fritt skall kunna prövas. Utredningenbör arbeta skyndsamt och inte i onödan gå in på detaljfrågor som kan försenagenomförandet av ett nytt system. Det bör enligt utskottet ankomma påregeringen att avgöra om det finns skäl att i avvaktan på utredningsresultatetinitiera kortsiktiga åtgärder. Deolika förslag som framförts i motioner bör enligt utskottets mening också frittkunna prövas av den begärda utredningen. Utskottetföreslår att vad utskottet anfört med anledning av revisorernas förslag samt 17motionsyrkanden (s, m, fp, c) ges regeringen till känna. Tvä motioner med annaninriktning avstyrks. Förslag 1985/86:17 Iförslag 1985/86:17 hemställer revisorer att som sin meningger regeringen till känna vad revisorerna anfört 1. beträffande en utredning omstatens stöd till barn som inte lever tillsammans med båda sina föräldrar ochom förbehållsregler m.m., 2. beträffande kortsiktigaåtgärder avseende reglerna för underhållsbidrag och bidragsförskott. Lagutskottethar yttrat sig över förslaget (LU 1985/86:2 y) jämte vissa motioner. Yttrandetfogas till betänkandet som bilaga. 1 1985/86. Motioner SoU 198.5/86:29 Motioner väckta under allmänna motionstiden Imotion 1985/86:So611 av () hemställs att hosregeringen begär en översyn av bidragsförskottssystemet i syfte att undanröjade svårigheter som vidlåder systemet. Imotion 1985/86:So618 av () och () hemställs,såvitt här är i fråga (yrkandena I, 2 och 7), 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen har anförts om att bidragsförskott bör behovsprövas i förhållande till vårdnadshavarens och barnets ekonomiska situation, 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen har anförts om att bidragsförskottet bör minskas - inte höjas som om allmänna barnbidraget höjs, 7.att som sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen haranförts om utbetalning av bidragsförskottet så att det sammanfaller medinbetalning av underhållsbidraget. Övriga yrkanden i motionenredovisas nedan som mofion 1985/86:L259. Imotion 1985/86:L209 av () och ()hemställs att hos regeringen begär en översyn av reglerna om införselför obetalda underhållsbidrag. Imotion 1985/86:L214 av () och () hemställs 1. att hos regeringenbegär förslag om att bortkopplas från den administrativahanteringen av avdrag på månadsunderhållet, då barn vistas hos denunderhållsskyldige föräldern, 2. att hos regeringenbegär förslag om att ersättningen i stället regleras vid upprättande av avtalmellan föräldrarna. Imotion 1985/86:L22i av () hemställs att hosregeringen begär en översyn av möjligheterna att göra tvistemålen omunderhållsbidrag indispositiva. Imotion 1985/86: L222 av () och () hemställs attriksdagen beslutar att 6 kap. 15 § i tillförs ett nytt andrastycke lydande: Föräldrarna skall därvid gemensamt dela ansvaret för umgänget. Imotion 1985/86:L236 av () och () hemställsatt hos regeringen begär förslag om ändrad ordning för fastställandeav underhållsbidrag. Imotion 1985/86:L259 av () och () hemställs 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen har anförts om översyn av reglerna för beräkning av skäligt underhållsbi drag, 2. att som sinmening ger regeringen till känna vad i mofionen 2 har anförts om attförsäkringskassan bör ges laglig möjlighet att uppträda SoU 1985/86: 29 sombarnets ombud vid domstol, 3. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen har anförts om förlängd införsel- ochpreskriptionstid i bidragsförskottsärenden till , 4. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen har anförts om utvidgning avinförselmöjligheterna till samtliga ersättningsslag, som anges i 11 kap. 2 §lagen om allmän försäkring (AFL). Motioner väckta med anledning av förslag 1985/86:17 Imotion 1985/86:504 av () hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om myndighets ansvar föruppföljning av beslut. Imotion 1985/86:505 av m. fl. (fp) hemställs att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om översyn avbeloppsgränsen för avdragsrätten för utbetalt underhållsbidrag. Imofion 1985/86:506 av m. fl. (c) hemställs 1. attriksdagen beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts beträffande den fortsatta beredningen av revisorers förslag beträffande förändringar av bidragsförskottssystemet, 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts beträffande inriktningen av ett utredningsarbete beträffande bi dragsförskotten. 1motion 1985/86:507 av () hemställs att beslutar att,med avslag på revisorers förslag om ny utredning om bidragsförskott,hos regeringen begära förslag om ett rättvist bidragsförskottssystem, vilketockså nedbringar kostnaderna i enlighet med det anförda. Gällande bestämmelser i huvuddrag Föräldrarsunderhållsskyldighet mot barn regleras i 7 kap. . Enligt7 kap. 1 § skall föräldrarna svara för underhåll åt barnet efter vad som ärskäligt med hänsyn till barnets behov och föräldrarnas samlade ekonomiskaförmåga. När föräldrarnas underhållsskyldighet bestäms skall hänsyn tas tillbarnets egna inkomster och tillgångar samt till barnets sociala förmåner.Underhållsskyldigheten upphör när barnet fyller . Om barnet går iskolan eller om barnet återupptar skolgången är föräldrarna undhållsskyldiga så länge skolgången pågår, dock längsttill barnet fyller tjugoett år. 1 kostnaderna för barnets underhåll skallföräldrarna sinsemellan ta del var och en efter sin förmåga. Föräldersom inte varaktigt bor tillsammans med barnet skall fullgöra sinunderhållsskyldighet genom att betala underhållsbidrag till barnet. Underhållsbidragfastställs genom dom eller avtal (2 §). Närunderhållsbidrag bestäms får den bidragsskyldige förbehålla sig SoU 1985/86: 29visst belopp för egna levnadskostnader, skälig bostadskostnad, underhåll åthemmavarande barn samt om det finns särskilda skäl underhåll åt make ellersammanboende. Den bidragsskyldiges egna levnadskostnader beräknas med ledningav ett normalbelopp, vilket utgör av gällande basbelopp enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring (3 §). Omen bidragsskyldig förälder haft barnet hos sig avminst fem hela dygn får föräldern göra avdrag på underhållsbidraget med 1/40av underhållsbidraget för varje helt dygn av vistelsen. Om det föreliggersärskilda skäl kan domstol förordna om andra villkor för avdragsrätten (4 §).Det är också möjligt att avtala om andra villkor. Underhållsbidrag skall vanligtvisbetalas i förskott (7 §). Underhållsbidragfår mot den bidragsskyldiges bestridande inte utdömas retroaktivt för längretid tillbaka än före det att talan väckts (8 §). En treårstid gälleräven för utkrävande av förfallna underhållsbidrag (9 §). Domeller avtal om underhåll kan jämkas av rätten, om ändring i förhållandenaföranleder det. Avtal om underhåll kan också jämkas av rätten, om avtalet äroskäligt med hänsyn till omständigheterna vid dess fillkomst och förhållandenai övrigt. har föräldrarna rätt till omprövning av ett avtal elleren dom om underhållsbidrag även om det inte föreligger skäl för jämkning (10§). Fr.o.m.den 1 juli 1985 gäller till skydd för barn som förlorar mål om underhållsärskilda regler beträffande rättegångskostnad (19 §). Ändringav underhållsbidrag till barn med hänsyn till kostnadsutvecklingen regleras ilagen (1966:680) om ändring av vissa underhållsbidrag (ändrad senast1981:1192). Enligt3 § denna lag gäller att bidragsbeloppet ändras den 1 februarivarje år som basbeloppet med över- eller underskrider detbasbelopp som låg till grund för senaste ändring. Bidragsbelopp till egeteller annans barn ändras fr.o.m. endast med sju tiondelar avdet procenttal med vilket basbeloppet ändrats (4 §). Bestämmelserom bidragsförskott finns i lagen (1964:143) om bidragsförskott (omtryckt1976:277, ändrad senast 1986:143). Omingen av föräldrarna eller endast en av dem har vårdnaden om barnet, lämnasbidragsförskott i förhållande till förälder som inte har vårdnaden underförutsättning att denne inte varaktigt bor tillsammans med barnet. Om bådaföräldrarna har vårdnaden om barnet gemensamt men barnet varaktigt bortillsammans med endast en av dem, lämnas bidragsförskott i förhållande fill denandra föräldern (1 §). Enligt 2 § lämnasbidragsförskott inte om a) vårdnadshavaren uppenbarligenutan giltigt skäl underlåter att vidta eller medverka till åtgärder för att fåunderhållsbidrag eller faderskap till barnet fastställt, b) det finns grundad anledning attanta att den underhållsskyldige betalar fastställt underhållsbidrag inteunderstigande bidragsförskottsnivån. c)det är uppenbart att den underhållsskyldige på annat sätt söijer för att SoU 1985/86:29 barnet får motsvarande underhåll. Bidragsförskottutgår t. o. m. den månad under vilken barnet fyllt (3 §).Bidragsförskott utgör för år räknat av basbeloppet enligt lagen om allmänförsäkring. Om det underhållsbidrag som har blivit fastställt uppenbarligenunderstiger vad den underhållsskyldige bör erlägga i bidrag, lämnas intebidragsförskott med högre belopp än underhållsbidraget (4 §). Frågorom bidragsförskott handhas av och de allmännaförsäkringskassorna. Beslut om bidragsförskott fattas av vårdnadshavarensförsäkringskassa efter ansökan (5, 6 §§). Bidragsförskottutbetalas i förskott, genom försorg.Utbetalningen görs till vårdnadshavaren (8, 9, 10 §§). mån bidragsförskott svarar mot fastställt underhållsbidrag inträderförsäkringskassan i barnets rätt till underhållsbidrag gentemot den underhållsskyldige(15 §). underhållsskyldige rätt till avdrag på underhållsbidraget därför att haneller hon har haft barnet hos sig, skall detta anmälas till försäkringskassaninom . Den underhållsskyldige skall genom intyg av den andraföräldern eller, om sådant intyg inte kan erhållas, på annat sätt styrka atthan eller hon har haft barnet hos sig som avdraget avser. Oavsettvad som har bestämts genom dom eller avtal beaktas dock detta avdrag endast omden underhållsskyldige har haft barnet hos sig avminst fem hela dygn (15 §). Om den underhållsskyldige har rätt fillumgängesavdrag enligt ovan minskas kommande bidragsförskott med motsvarandebelopp (4 a §). sålänge bidragsförskott utgår skall den underhållsskyldige betala motsvarandeunderhållsbidrag till (16 §). Om den underhållsskyldige intebetalar efter förmåga skall vidta erforderliga åtgärder förfordringens indrivande (17 §). får under vissaförutsättningar besluta om eftergift helt eller delvis - av återkravetgentemot den underhållsskyldige (18 §). Bestämmelserom förlängt bidragsförskott återfinns i lagen (1984:1095) om förlängtbidragsförskott för studerande. Enligtdenna lag lämnas stöd enligt i stort sett ovanstående regler för barn som går iskolan när det fyller eller återupptar skolgången innan det fyller 19 årså länge barnet bedriver studier som ger rätt fill förlängt barnbidrag ellerstudiehjälp, dock längst t. o. m. juni månad det år barnet fyller . Bestämmelserom ett särskilt stöd motsvarande bidragsförskott till barn som är adopterat avendast en person finns i lagen (1984:1096) om särskilt bidrag till vissaadoptivbarn. Bidrag lämnas enligt i stort sett samma regler som förbidragsförskott. Reglernaom underhållsbidrag, bidragsförskott m. m. ändrades väsentligt genom beslut av (prop. 1978/79:12, LU 1978/ 79:9, SoU 1978/79:2 y, rskr. 1978/79:99). Huvuddelen av reformen trädde i kraft den 1 juh 1979.1 samband med reform fick 5 och riksförsäkringsverketi uppdrag att ge ut riktlinjer för socialförvah- SoU 1985/86: 29 ningarnas ochförsäkringskassomas tillämpning av de nya bestämmelserna. ochriksförsäkringsverket har gemensamt utgivit Underhållsbidrag ochbidragsförskott Allmänna råd från 1982:1 ochriksförsäkringsverket 1982:2. Ändringar och fillägg till de Allmänna råden harpublicerats bl. a. i meddelandeblad 3/83 och 3/85. Deallmänna råden rörande underhållsbidrag och bidragsförskott innehållerdetaljerade anvisningar för handläggare av sådana frågor hos socialnämnder ochförsäkringskassor. a. redogörs för fastställande av underhållsbidrag, beräkningav underhållsbidragets storlek och bidragsförskotts-reglerna. Bidragsförskottinfördes ursprungligen 1937 som ett förskott påfastställt underhållsbidrag för de fall den underhållsskyldige inte fullgjordesin betalningsskyldighet. Förmånen var behovsprövad mot moderns inkomst. År1947 beslutade att behovsprövningen skulle slopas. Dennu gällande bidragsförskottslagen trädde i kraft . Den innebäratt barn till separerade föräldrar garanteras ett underhåll som -när lageninfördes - motsvarade av basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring. År1968 ändrades bidragsförskottslagen på så sätt att bidragsförskottet fr.o.m. år1969 skulle höjas från 25 fill av basbeloppet (prop. 1968:43, 2LU 1968:39,rskr. Bakgrunden till höjningen av bidragsförskottsnivån var enligtproposifion 1968:42 om ökat ekonomiskt stöd åt barnfamiljer att det fanns skälatt ytterligare stödja de mera utsatta bland de ensamstående bamförsörjarna. År1970 beslutade om en ytterligare höjning av bidragsförskottsnivåntill av basbeloppet samt en höjning av åldersgränsen för erhållande avbidragsförskott från 16 till (prop. 1970:65, 2LU 1970:40, rskr.1970:241). Mofivet för höjningen av bidragsförskottsnivån var en önskan attytterligare förstärka levnadsstandarden för ensamstående med hemmavarandebarn. Den1 skedde en justering av bidragsförskottsbeloppet till avbasbeloppet såsom en följd av ändrade regler för beräkning av basbeloppet(prop. 1980/81:100bil.8p.C4,SoU 1980/81:28, rskr. 1980/81:288). Medanledning av ett tilläggsuppdrag lade familjelagssakkunnlga kr 1977 fram ettdelbetänkande (SOU 1977:37) om underhåll till barn och frånskilda. Betänkandetinnehöll i första hand förslag till ändringar i ochgiftermålsbalken men berörde också lagen om bidragsförskott. Förslagen syftadefrämst till att förbättra de underhållsskyldigas situation.Familjelagssakkunniga föreslog bl. a. att underhållsskyldigheten inte skulle vara ovillkorlig,att preskriptionstiden för fordringar på underhålls- SoU 1985/86:29 bidragskulle sänkas från tio till och att den årliga indexhöjningen avunderhållsbidraget till barn skulle dämpas. En central ställning intogfamil-jelagssakkunnigas förslag till ett nytt system för återkrav av bidragsförskott,som betalats ut av det allmänna. Förslaget innebar att försäkringskassornasjälvständigt skulle pröva de underhållsskyldigas betalningsförmåga och intevara bundna till det underhållsbidrag som fastställts genom dom eller avtal.Genom att prövningen skulle ske fortlöpande kunde återbetalningarna hela tidengöras beroende av de underhållsskyldigas aktuella betalningsförmåga. Processerom jämkning av underhållsbidrag på grund av ändrade förhållanden skulle bliöverflödiga. Familjelagssakkunnigasförslag låg till grund för regeringens proposition om underhåll fill barn ochfrånskilda m.m. (prop. 1978/79:12, LU 1978/ 79:9, rskr. 1978/79:99) i bl. a.följande delar som direkt eUer indirekt berör reglerna om bidragsförskott,nämligen - att underhållsskyldigheten inteskulle vara ovillkorlig utan beroende av föräldrarnas samlade ekonomiskaförmåga och barnets behov, - att underhållsskyldig skulle fåförbehålla sig visst belopp för egen del och för eventuellt hemmavarande makeeller barn vid underhållsbidragets fastställande, - att den årliga höjningen avunderhållsbidraget skulle begränsas till 7/10 av den procentuellabasbeloppshöjningen, - att preskriptionstiden förunderhållsbidrag skulle sänkas från tio till , - att avdrag skulle få göras påunderhållsbidrag och bidragsförskott för kostnader som uppstår vid umgänge medbarnet, - att bidragsförskott skullekunna utgå till särlevande föräldrar med gemensam vårdnad samt - att försäkringskassorna lättareskulle kunna meddela eftergift - helt eller delvis vid återkrav avförskotterade underhållsbidrag. Syftetmed reformen var att minska belastningen främst för de sämst ställdaunderhållsskyldiga, att få till stånd en något mera enheflig bedömning avbidragsfrågoma samt att tillgodose vissa särskilda reformkrav från riksdagenssida (prop. s. 81). Familjelagssakkunnigasförslag om nytt återkravssystem togs dock inte med i regeringspropositionen.Föredragande statsrådet anförde bl. a. att försäkringskassorna fåttsitt verksamhetsområde vidgat och borde få rimlig tid till sitt förfogandeinnan ytterligare krävande uppgifter lades på dem. Vidare erinrades om detkommande arbetet i ensamförälderkommittén. Statsrådet ansåg därför attförslaget till återkravssystem i vaije fall vid denna fidpunkt inte bordegenomföras (prop. s. 78). Riksdagenantog propositionen med undantag av ett förslag om behovsprövning avbidragsförskott. Huvuddelen av reformen trädde i kraft . År1977 hade regeringen tillkallat en kommitté (S 1977:16) för översyn av samhällsstödet till ensamstående föräldrar. Den s. k. ensamförälderkom mittén fick i uppdrag att klarlägga vilka behov av särskilda stödåtgärder - ' utöver de generelltverkande insatserna till barnfamiljerna - som fanns för SoU 1985/86: 29barn där föräldrarna levde åtskilda eller en förälder saknades. Utgångspunktenskulle vara att stödet riktades till barnen och att levnadsvillkoren för barntill ensamstående föräldrar skulle vara likvärdiga med levnadsvillkoren förbarn med sammanboende föräldrar. Ensamförälderkommitténavlämnade sitt betänkande Ensamföräldrarna och deras barn (SOU1983:51). 1 betänkandet angavs följande tre huvudlinjer. Hälftenansvarför förälders underhållsskyldighet skulle införas i stäl let för tidigare gällande solidariskt ansvar mellan föräldrarna. Därmed skulle sambandet mellan föräldrarnas ekonomi upplösas vid bestämman det av underhållsbidrag. Frågor om underhållsbidrag ochbidragsförskott skulle samordnas inom ram.Försäkringskassorna skulle överta fastställandet av underhållsbidragen. Stödet till ensamföräldrarnaoch deras barn skulle omfördelas från skatteförmåner till andra stödformer. Bidragsförskottetborde enligt kommittén utformas som en garanti för den hälft av barnetskostnader som den bidragsskyldige föräldern avsågs svara för. 1 konsekvenshärmed avvisade kommittén tanken på behovsprövning av bidragsförskottetgentemot vårdnadshavarens ekonomi. Däremot ansåg kommittén attbidragsförskottet borde reduceras i de fall barnet helt eller delvis saknarbehov av bidragsförskott. Ensamförälderkommitténsförslag vann inte allmänt gehör hos remissinstanserna. Bortsett från förslagenom bidragsförskott till ensamstående adoptivföräldrar resp. förhöjning avåldersgränsen för bidragsförskottet, vilka /85 behandlats avriksdagen, är kommittéförslagen fortfarande under övervägande iregeringskansliet. Närdet gäller det totala antalet barn som berörs av här aktuella regler finnsendast ungefärliga uppgifter. I proposition 1978/79:12 angavs (s. 75) att dethade beräknats att det då fanns drygt 400000 barn som hade föräldrar som intevar gifta med varandra och som inte heller levde tillsammans.Ensamförälderkommittén beräknade antalet barn som inte boddefillsammans med båda sina föräldrar till ca 450000, varav 43000 uppbarbarnpension (bet. s. 79 f.). Av de återstående 407000 var det vid utgången avår 1982 248000 eller som uppbar bidragsförskott. omfattadebidragsförskottssystemet ca 190000 vårdnadshavare resp. underhållsskyldiga samtca 257000 barn (, Bidragsförskott 1984, Stafistiskrapport 1985:7, s. 8 och 11). Närmare om nuvarande system Sambandet mellan bidragsförskott och underhållsbidrag Utgångspunktenför såväl underhållsbidrag som bidragsförskott är regler. grupp barn får inte bidragsförskott och för dessa gäller uteslutandeföräldrabalkens bestämmelser. Ombidragsförskott utgår skall den underhållsskyldige betala in under- SoU1985/86: 29 hållsbidraget till i stället för till barnet. Omunderhållsbidraget är fastställt till ett lägre belopp än bidragsförskottetinnefattar bidragsförskottet dels det förskotterade underhållsbidraget, delsett s.k. utfyllnadsbidrag, vilket motsvarar skillnaden mellan det fastställdaunderhållsbidraget och bidragsförskottsnivån. Bidragsförskottet kan även avseenbart utfyllnadsbidrag i de fall ett lägre underhållsbidrag betalas direkttill barnet (4 § tredje stycket). Utfyllnadsbidraget är ett statligt stöd, ochnågot krav på återbetalning av detta riktas inte mot den underhållsskyldige.Vissa spärregler finns för att förhindra missbruk av bidragsförskottssystemet. Rättentill bidragsförskott är inte beroende av att underhållsbidrag är 'fastställt idet individuella fallet. Den är också i princip oberoende av såväl denunderhållsskyldiges betalningsförmåga som underhållsbidragets storlek. Detgörs inte heller någon prövning gentemot barnets eller vårdnadshavarensekonomi. Ett barn kan härigenom ha rätt till bidragsförskott trots att detsaknar rätt till underhållsbidrag. Ett barn som har egna tillgångar så att detinte har behov av underhållsbidrag saknar rätt till underhållsbidrag. Barnethar dock ändå rätt till bidragsförskott som då helt kommer att utgöras avutfyllnadsbidrag. Ökadesociala förmåner till barnet kan vidare påverka underhållsbidragets storlek.Om bidragsförskott utgår innebär de ökade sociala förmånerna i ett sådant fallatt det förskotterade underhållsbidraget blir lägre och utfyllnadsbidragethögre . Sammamekanism gör att det förskotterade underhållsbidraget minskar ochutfyllnadsbidraget ökar om underhållsbidraget jämkas nedåt på grund av attvårdnadshavaren fått högre inkomster och föräldrarnas sammanlagdaförsöijningsförmäga ökat. Detta är ett resultat av den s. k. kvotdels-effektensom beror på att. den totala försörjningsbördan fördelas mellan föräldrarnaefter deras inbördes förmåga. Underhållsbidragfastställs genom dom eller avtal. Det är parterna - den underhållsskyldige ochbarnet genom vårdnadshavaren - som bestämmer hur stort underhållsbidrag somskall betalas. Om barnets föräldrar är överens behöver de inte vända sig tillallmän domstol och de är inte bundna av regler om hurunderhållsbidragets storlek skall beräknas. Målom underhållsbidrag är dispositiva. I sådana mål disponerar parterna överprocessen på så sätt att domstolen är bunden vid de yrkanden och medgivandensom parterna gör. Bidragsförskottetskonstruktion med förskotterat underhållsbidrag och utfyllnadsbidrag innebär attbarnet i princip alltid garanteras ett bidrag motsvarande bidragsförskottetoberoende av såväl underhållsbidragets storlek som den underhållsskyldigesbetalningsförmåga. Vårdnadshavaren har därför - under förutsättning att ettkorrekt underhållsbidrag inte skulle överstiga bidragsförskottet inget egetintresse av ett så högt underhållsbidrag som möjligt. Ifamiljelagssakkunnigas delbetänkande Underhåll till barn och frånskil- SoU1985/86: 29 da (SOU 1977: 37 s. 153-154) föreslogs ett system som innebar attunderhållsbidrag inte behövde fastställas. Vid utbetalning av bidragsförskottskulle överta rätten att rikta återkrav mot den underhållsskyldige.Försäkringskassan skulle därvid självständigt pröva den underhållsskyldigesbetalningsförmåga och löpande avgöra hur mycket den underhållsskyldige skulleåterbetala till det allmänna.