bet · G901LU12 · 1985-12-31 00:00:00 — Den som är omyndig eller i konkurs kan som är auktoriserad eller godkänd inte vara revisor, revisor enligt förordningen (1973:221)om auktorisation och godkännande av revisorer behöver dock inte vara svenskmedborgare. Den som är omyndig eller i konkurs kan inte vara revisor. Revisorer skall ha den insikt i ocherfarenhet av redovisning och ekonomiska förhållanden som med hänsyn tillarten och omfånget av den årsredovisningsskyldiges verksamhet behövs förfullgörandet av uppdraget. Till revisorer kan även utses auktoriserade eller godkändarevisionsbolag. Vid tillämpningen av bestämmelserna i detta kapitel likställsauktoriserade revisionsbolag med auktoriserade revisorer och godkändarevisionsbolag med godkända revisorer. Ett bolag som utses till revisor skalltill den årsredovisningsskyldige anmäla vem som är huvudansvarig förrevisionen. 1 ett auktoriserat revisionsbolag skall den huvudansvarige varaauktoriserad revisor: i ett godkänt revisionsbolag skall han vara auktoriseradeller godkänd revisor. Bestämmelserna i 4S tillämpas på den huvudansvarige. Till revisor i ett dotterföretag bör utses minst en avmoderföretagets revisorer, om det kan ske. Denna lag träder i kraft den , 4 Förslag till LU 1985/86:12 Lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 19kap. SSföräldrabalken (I)skall ha följandelydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8§ Överförmyndare, ledamot i över- Överförmyndare,ledamot i över- förmyndarnämndoch ersättare sko- förmyndarhämnd och ersättare la vara myndiga svenska medbor- skall ha rösträtt vid val av kom- garc och kyrkobokförda i kom- munfullmäktige och vara kyrko- munen och få ej vara i konkurstill- bokförda i kommunen och får ej stånd. vara i konkurstillstånd. Lagfaren tjänsteman vid tingsrättfår ej vara överförmyndare, ledamot i överförmyndarnämnd eller ersättare inomdomsagan, om ej regeringen för särskilt fall meddelat tillstånd därtill. Ej må annan avsäga sig uppdrag att vara överförmyndare,ledamot i överförmyndarnämnd eller ersättare än den som under de tre senast förflutnaåren fullgjort sådant uppdrag, den som uppnått ålder eller den someljest uppgiver förhinder, vilket godkännes av kommunfullmäktige. Denna lag träder i kraft , (I) Balken omtryckt 1983:485. Lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 37 kap, 3Sbrottsbalken skall ha följande lydelse. LU1985/86:12 Bil. 3S( Valbar till ledamot ellerersättare i övervakningsnämnd är myndig svensk medborgare, som är kyrkobokfördinom nämndens verksamhetsområde och som ej fyllt eller under mandatperiodenfyller . Lagfaren domare, åklagare, polisman,kriminalvårdstjänsteman eller advokat eller den som eljest har till yrke attföra andras talan inför rätta får ej väljas till ledamot eller ersättare. Övervakningsnämndenprövar självmant den valdes behörighet. Upphör en ledamot att vara valbar Valbar till ledamot eller ersättare i övervakningsnämnd ärden som har rösträtt vid val av koininimfull-mäktige. som är kyrkobokförd inomnämndens verksamhetsområde och som ej fyllt eller . Lagfaren domare, åklagare, polisman, kriminalvårdstjänsteman elleradvokat eller den som eljest har till yrke att föra andras talan inför rättafår ej väljas till ledamot eller ersättare. prövarsjälvmant den valdes behörighet, är uppdraget förfallet. Dennalag träder i kraft , (11Seniiste lydelse 1983; 240. Lag om ändring i lagen (1946: 817) om bevisupptagning vidutländsk domstol Härigenom föreskrivs i fråga omlagen (1946:817) om bevisupptagning vid utländsk domstol dels att i 3 § ordet "Konungen" i olikaböjningsformer skall bytas ut mot "regeringen" i motsvarande form, dels att 28 skall ha följande lydelse. LU1985/86:12 Bil, 1 2§(1) Enskild part som begärt bevisupptagning eller som eljestenligt lag har att utgiva kostnaden därför äligge att inom tid som honom avrätten förelägges antingen till rätten avlämna skriftlig förbindelse av tvåvederhäftiga, inom riket bosatta svenska medborgare, vilka en för båda och bådaför en borga såsom för egen skuld för den kostnad åtgärden kan medföra, ellerock erlägga det belopp vartill rätten finner kostnaden kunna skäligen beräknas.Försummas det och har bevisupptagningen begärts av part, vare frågan däromförfallen. Enskild part som begärt bevisupptagning eller som eljestenligt lag har att utgiva kostnaden därför åligge att inom tid som honom avrätten förelägges antingen till rätten avlämna skriftlig förbindelse av tvåvederhäftiga, inom riket bosatta personer, vilka en för båda och Båda för enborga såsom för egen skuld för den kostnad åtgärden kan rhedföra, eller ockerlägga det belopp vartill rätten finner kostnaden kunna skäligen beräknas.Försummas det och har bevisupptagningen begärts av part, vare frågan däromförfallen. Vad nu sagts skall ej ägatillämpning, då kostnad för bevisupptagning skall utgivas av kronan såsom parteller på grund av parten tillkommande rättshjälp enligt rättshjälpslagen(1972:429) skall utgå av allmänna medel. Dennalag träder i kraft den . (I)Senaste lydelse 1973:122. Lag om ändring i lagen (1982: 618) om utländska förvärv avfast egendom m. m. Härigenom föreskrivs att I kap.2ochI0§§ lagen (1982: 618) om utländska förvärv av fast egendom m. m. skall haföljande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I kap. 2§Förvärvstillständ behövs inte 1, förförvärv genom bodelning, arv eller testamente, 2, för förvärv genom fusion enligt 14 kap, 8§ aktiebolagslagen (1975:1385), 3, förförvärv genom inrop på exekutiv auktion, 4. omförvärvaren är gift med en svensk medborgare, 4. om förvärvaren är gift med överlåtaren och inte heller om förvärvaren eller, när makar förvärvar gemensamt, någon av dem är överlåtarens avkomling, allt under förutsättning att överlåtaren inte är skyldig att avyttra egendomen enligt 3 kap, 1 § eller enligt 6§ lagen (1975: 1132) om förvärv av hyresfastighet m,m, eller 16§ jordförvärvslagen (1979: 230), 5. omförvärvaren är gift med överlåtaren och inte heller om för värvaren eller, när makar förvärvar gemensamt, någon av dem är över låtarens avkomling, allt under för utsättning att överlåtaren inte är skyldig att avyttra egendomen en ligt 3 kap. 1 § eller enligt 6§ lagen (1975: 1132) om förvärv av hyres fastighet m.m, eller I6S jordför värvslagen (1979:230), LU1985/86:12 Bil, 1 Även om hinder inte föreligger enligt 8§ skallförvärvstillstånd vägras, om förvärvet avser en fri-lidsfastighct som ärbelägen inom ett område där efterfrågan på fritidsfastigheter är så betydandeatt på grund därav risk föreligger för en stegring av fastighetsvärdena. Även om hinder inte föreligger enligt 8S skallförvärvstillstånd vägras, om förvärvet sker för fritidsändamål och egendomenär belägen inom ett område där efterfrågan på fritidsfastigheter är så betydandeatt på grund därav risk föreligger för en stegring av fastighetsvärdena. Förstil stycket gäller inte om förvärvaren harvarit svensk medborgare eller på annat sätt har en särskild anknytning tillSverige, 1, Denna lag träder i kraft den , 2, Beträffande förvärv som har skett föreikraftträdandet skall lagen fortsätta att gälla i sin äldre lydelse, om förvärvet avser en hyreshusenhet, en jordbruksfastighet eller en eldistributionsanläggning. 8 Förslag till LU 1985/86:12 Lag omupphävande av mäklareordningen (1893: 51 s. 1) Härigenom föreskrivs attmäklareordningen (1893:51 s, I) skallupphöra att gälla vid utgången av , LU 1985/86:12 Bil, 2 Utländskamedborgares förvärv av fritidsfastigheter i 1979 19801981 1982 1983 1984 Totalt 206 165 157 178 144 89 939 30 34 42 45 58 81 290 72 60 35 65 72 93 397 53 69 50 53 87 83 395 1979 19801981 1982 1983 1984 Totalt 201 162 155 178 142 89 927 187 152 136 172 137 89 873 14 10 19 6 5 - 54 28 30 38 43 56 80 275 därav 15 8 7 5 9 5 49 utländska medborgare bosatta utomlands 13 22 31 37 47 75 225 Yll 105 113 94 146 179 759 4 3 7 1 4 5 24 utländskamedborgare bosatta utomlands 118 102 106 93 142 174 735 - - 86 341 därav ----- 16 7i utländska medborgare bosatta utomlands - - - 70 268 il 68 50 52 83 82 387 därav 12 14 13 14 11 9 73 utländskamedborgare bosatta utomlands 40 54 37 38 72 73 314 56 64 77 111 106 147 561 50 61 94 118 186 176 685 54 62 73 108 99 140 536 därav 34 35 38 43 33 61 244 utländskamedborgare bosatta utomlands 20 27 35 65 66 79 292 48 60 93 114 183 169 667 därav Justitieutskottetsyttrande lu 1985/86:12 1985/86:1 y om svensktmedborgarskap för ledamot i övervakningsnämnd (prop. 1985/86:7 delvis jämtemotion) Iproposition 1985/86:7 har regeringen () delsföreslagit att anta åtta lagförslag, däribland ett förslag till lagom ändring i , dels berett fillfälle att ta del av vadsom anförts om lagstiftningsfrågor i övrigt. Ärendet har hänvisats tilllagutskottet. Medanledning av propositionen har väckts bl. a. motion 1985/86:46 av Per-OlofStrindberg m. fl. Lagutskottethar beslutat inhämta justitieutskottets yttrande överpropositionen såvitt avser förslaget till lag om ändring i samtmotionen i motsvarande del. Förslageti propositionen om ändring i avser 37 kap. 3 §, Där ges regler ombehörighet att vara ledamot eller ersättare i övervakningsnämnd. Förslagetinnebär att det gällande kravet på svenskt medborgarskap skall slopas ochersättas med ett krav på att ledamoten eller ersättaren skall ha rösträtt vidval av kommunfullmäktige. Imotionen hemställs, såvitt nu är aktuellt, att propositionen avslås i dennadel. övervakningsnämndernahar enligt att fatta vissa beslut beträffande dömda som undergårkriminalvård i frihet. Det gäller både dem som är villkorligt frigivna frånfängelsestraff och dem som är dömda till skyddstillsyn. Som exempel på beslutsom övervakningsnämnderna fattar kan nämnas beslut om omhändertagande av dendömde och beslut om förverkande av villkorligt medgiven frihet.Övervakningsnämnderna kan vidare, om den dömde missköter sig, begära attåklagaren vid domstol för talan om att skyddstillsynsdomen undanröjs. Nämndernafår också meddela särskilda föreskrifter för den dömde, meddela honom varningoch besluta om förlängd övervakningstid. Vissa beslut som en skyddskonsulenthar fattat får överprövas av övervakningsnämnd. Också vissa frågor om passtillstånd och återkallelse avpass prövas av LU 1985/86:12 övervakningsnämnd, liksom vissa frågor enligtlagen (1974:203) om krimi- gji 3 nalvård i anstalt. Regler om övervakningsnämndernas sammansättning m, m,finns i 37 kap. . En övervakningsnämnd består enligt huvudregeln avordförande, vice ordförande och tre andra ledamöter (1 § andra stycket).Regeringen förordnar ordförande och vice ordförande. Dessa skall vara lagfarnaoch ha erfarenhet av tjänstgöring som domare (2 § första stycket). I praktikeninnebär detta krav också ett krav på svenskt medborgarskap; enligt 11 kap, 9 §regeringsformen får nämligen endast den som är svensk medborgare inneha ellerutöva domartjänst (se även 4 kap. 1 § ), I det betänkande avgrundlagberedningen som låg till grund för bestämmelsen i regeringsformentalades bl. a, om önskemålet att beslut som rör enskildas rättsliga ställningskall fattas av svenska medborgare (1972:15 s, 203). övriga ledamöter i övervakningsnämnd och ersättare för demutses genom val av kommunfullmäktige eller landsfing (2 § andra stycket).Valbar till ledamot eller ersättare är myndig svensk medborgare som ärkyrkobokförd inom nämndens verksamhetsområde och som inte fyllt (3 §). Genom lagstiftning som i viss del trädde i kraft den 1juli 1983 och i viss del ändrades övervakningsnämndernasuppgifter och organisafion i ganska betydande omfattning (prop. 1982/83:85,JuU 26, rskr. Nämndernas antal skars ned till ungefär hälften samtidigtsom de befriades från en stor mängd ärenden av rutinbetonad karaktär. Deuppgifter som efter reformen ligger på nämnderna - och som har beskrivits- är sådana att nämndernas verksamhet nu är begränsad till meradomstolsliknande funktioner (se prop, 1982/83:85 s, 118), I fråga om de ledamöter som inte är ordförande eller viceordförande innebar ändringarna att ledamöterna inte som fidigare utses avlänsstyrelsen utan i stället väljs av Tandsting eller kommunfullmäktige. Denlagfästa rekommendationen om att ledamöterna borde ha erfarenhet beträftandeungdomsvård eller arbetsförmedling eller eljest i allmänna värv avskaffadesdärvid. Vad gäller medborgarskapsfrågan uttalades i proposifionen(s. 118, 136) att för valbarhet bör gälla i huvudsak samma regler som förnämndemän. Endast svenska medborgare får väljas till nämndemän (4 kap. 6 §rättegångsbalken, 20 § lagen om allmänna förvaltningsdomstolar). Något krav påsvenskt medborgarskap för de aktuella ledamöterna i överväkningsnämnder hadetidigare inte varit uppställt i lagstiftningen. Till grund för det föredragande statsrådets förslag attslopa kravet på svenskt medborgarskap för ledamot och ersättare i övervakningsnämnd ligger ett remissbehandlat förslag av diskrimineringsutredningen i delbetänkandet (Ds A 1984:6) Om utlänningars rättsliga ställning. Föredragande statsrådet stöder sig också på vissa resonemang som förts av kommunaldemokratiska 28 kommittén i betänkandet(Ds C 1983:4) Utländska medborgares valbarhet LU 1985/86:12 till vissaförtroendeuppdrag. Beträffande statliga organ vars ledamöter väljs Bil. 3 avkommunfullmäktige eller landsting uttalade kommittén att kravet på svensktmedborgarskap i princip borde överges och vidhållas endast om detta föranledsav det enskilda organets arbetsuppgifter och ställning i samhället. Efteröverväganden vad gäller nämndemännen i de allmänna domstolarna uttalarföredragande statsrådet i propositionen att man inte nu bör avskaffa kravet påsvenskt medborgarskap för dessa. Därvid syftas bl, a, på förhållandena vidhandläggning av mål som rör rikets säkerhet eller utgör militära mål. Honfinner emellertid med hänsyn till övervakningsnämndernas arbetsuppgifter attbeträffande dessa nämnder hänsyn av den art som gäller beträffande nämndemänneni de allmänna domstolarna inte behöver tas. Inte heller i övrigt anser hon attövervakningsnämndernas uppgifter och befogenheter är av sådan karaktär att manmåste kräva svenskt medborgarskap av de valda ledamöterna. Vidare erinrar honom att medborgarskapskravet infördes så sent som . Motionärerna,som hänvisar till avstyrkande remissvar i fråga om avskaffande avkravet på svenskt medborgarskap, anför att övervakningsnämnderna har atthandlägga frågor av stor betydelse för den enskilde: Svenska medborgare kan ihögre utsträckning än utländska förväntas ha goda insikter i svensk rätt ochsvensk förvaltning, framhåller motionärerna, och fillägger att hänsyn fillrättssäkerheten måste sättas före strävan att jämställa svenska och utländskamedborgare, Ipropositionen anförs som en allmän utgångspunkt att för sådana förtroendevaldai statliga organ, som väljs av kommunfullmäktige eller landsting, kravet påsvenskt medborgarskap i princip bör vidhållas endast om detta föranleds av detenskilda organets arbetsuppgifter och ställning i samhället. Justifieutskottetkan ansluta sig fill ett sådant synsätt. Mot bakgrund härav och med hänsyn tillkaraktären av övervakningsnämndernas uppgifter och befogenheter finnerutskottet inte anledning till erinran mot vad föredragande statsrådet anför ipropositionen i fråga om behörighet att vara ledamot i övervakningsnämnd ellerersättare för sådan. Enligt utskottets mening saknas det fog för sådanafarhågor rörande försämrad rättssäkerhet m. m. som motionärerna för fram, omkravet på svenskt medborgarskap slopas för den berörda gruppen. ,som sålunda ställer sig bakom förslaget i proposifionen såvitt gäller ändring i37 kap. 3 § , anser att lagutskottet bör fillstyrka bifall tillpropositionen i denna del och avstyrka bifall fill motionen i motsvarande del, Närvarande:Karin Ahrland (fp), (), i LU 1985/86:12Helsingborg (s), (), (), (), gjj 3 (), (), (), BirtheSörestedt (s), (), (), (),() och (). (), (), (),(), (), () och ()anser att utskottets yttrande fr, o. m. orden "I propositionenanförs" på s. 29 bort ha följande lydelse: Så sent som beslutade att endast svenskamedborgare skall kunna väljas till ledamöter i övervakningsnämnderna. I denproposition som låg till grund för lagändringen anfördes att nämndernasverksamhet genom ändringen begränsades fill mera domstolsliknande funkfionersamt att för valbarhet fill nämnderna borde gälla i huvudsak samma regler somför nämndemän. Endast svenska medborgare får vara nämndemän i allmännadomstolar och i förvaltningsdomstolar. vill framhålla att övervakningsnämndernahar domstolsliknande uppgifter i åtskilliga typer av ärenden.Övervakningsnämnderna får t. ex. förklara villkorligt medgiven frihetförverkad, dvs. besluta att en person skall berövas friheten för att avtjänaett fängelsestraff. Övervakningsnämnderna kan också besluta om tillfälligtomhändertagande av den som dömts till skyddstillsyn eller villkorligt frigivitsoch även på så sätt beröva en person friheten. Sådana beslut som nämnts rör enskildas rättsligaställning, och de är självfallet till sin natur mycket ingripande för denenskilde. delar den av grundlagberedningen hävdadeuppfattningen att beslut av denna art bör fattas av svenska medborgare, , som motsätter sig förslaget ipropositionen om slopande av kravet på svenskt medborgarskap för ledamöter ochersättare i övervakningsnämnderna, vill också betona att hänsynen tillrättssäkerheten måste sättas före den i och för sig lovvärda strävan att i deavseenden som föreslås i proposifionen jämställa utländska medborgare medsvenska medborgare, anser att lagutskottet, med bifall tillmotionen i aktuell del, bör avstyrka bifall fill proposifionen såvitt gällerändring i 37 kap. 3 § . framlagda förslag till ändringar av lu 1985/86:12 regeringenslagförslag Bii, 4 Lag omändring i lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar Härigenomföreskrivs att 46 § 1 mom, lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar skall haföljande lydelse. 46 § 1 mom. Revisorer skall vara 1 mom. Revisorer skall vara svenska medborgare och bosatta i svenska medborgare och bosatta i , om inte regeringen eller den , om inte regeringen eller den myndighet som regeringen bestäm- myndighet som regeringen bestäm mer fillåter annat för särskilt fall. mer fillåter annat för särskilt fall. Den som är auktoriserad eller god- Den som är auktoriserad eller god känd revisor enligt förordningen känd revisor behöver dock inte vara (1973:221) om auktorisation och svensk medborgare. Den som är godkännande av revisorer behöver omyndig eller i konkurs kan inte dock inte vara svensk medborgare, vara revisor. Revisorer skall ha den Den som är omyndig eller i konkurs insikt i och erfarenhet av redovisning kan inte vara revisor. Revisorer skall och ekonomiska förhållanden som ha den insikt i och erfarenhet av med hänsyn till arten och omfånget redovisning och ekonomiska förhål- av föreningens verksamhet fordras landen som med hänsyn till arten och för fullgörande av uppdraget, omfånget av föreningens verksam het fordras för fullgörande av upp draget. Till revisorer kan även utses auktoriserade ellergodkända revisionsbolag. Vid tillämpning av bestämmelserna om revisionlikställs auktoriserade revisionsbolag med auktoriserade revisorer och godkändarevisionsbolag med godkända revisorer. Ett bolag som utses till revisor skalltill föreningens styrelse anmäla vem som är huvudansvarig för revisionen. 1ett auktoriserat revisionsbolag skall den huvudansvarige vara auktoriseradrevisor och i ett godkänt revisionsbolag skall han vara auktoriserad ellergodkänd revisor. Bestämmelserna i tredje och fjärde styckena samt 53 §fillämpas på den huvudansvarige. Om ett revisionsbolag har utsetts fillrevisor, skall ersättningsskyldighet som kan uppkomma vid fullgörande avrevisionsuppdraget åligga revisionsbolaget och den huvudansvarige. Denkan inte vara revisor som 1, är ledamot av styrelsen iföreningen eller dess dottert"öretag eller biträder vid föreningensbokföring eller medelsförvaltning eller föreningens kontroll däröver, 2, är anställd hos eller eljestintar en underordnad eller beroende ställning till föreningen eller någon somavses under 1 eller är verksam i samma företag som den som yrkesmässigtbiträder föreningen vid grundbokföringen eller medelsförvaltnmgen ellerföreningens kontroll däröver, 3, är gift med eller sammanleverunder äktenskapsliknande förhållanden med eller är syskon eller släkting i rättupp- eller nedstigande led till person som avses under 1 eller är besvågrad medsådan person i rätt upp- eller nedstigande led eller så att den ene är gift medden andres syskon, eller Regeringensförslag Utskottets förslag LU 1985/86:12 4, utöver vad som normaltsammanhänger med medlemskap i förening- Bil, 4 en, står i låneskuld tillföreningen eller annat företag i samma koncern eller har förpliktelser förvilka föreningen eller sådant företag har ställt säkerhet, 1 ett dotterföretag kan den inte våra revisor som enligttredje stycket inte är behörig att vara revisor i moderföreningen. Denna lag träder i kraft , 2 Förslaget till LU 1985/86:12 Lag omändring i aktiebolagslagen (1975:1385) Bil, 4 Härigenom föreskrivs att 10 kap, 2 § aktiebolagslagen(1975:1385) skall ha följande lydelse. Regeringens förslag Utskottets förslag Revisorskall vara svensk medbor- Revisor skall vara svensk medbor- gare ochbosatt i , om ej gare och bosatt i , om ej regeringen ellermyndighet som re- regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer försärskilt fall geringen bestämmer för särskilt fall tillåter annat. Den som ärauktorise- tillåter annat. Den som är auktoriserad eller godkänd revisorenligt för- rad eller godkänd revisor behöver ordningen (1973:221) omauktorisa- dock inte vara svensk medborgare, tion och godkännande av revisorerDen som är omyndig eller i konkurs behöver dock inte vara svensk med- kan ejvara revisor, borgare. Den som är omyndig eller i konkurs kan ej vara revisor. Revisor skall ha den insikt i ocherfarenhet av redovisning och ekonomiska förhållanden, som med hänsyn tillarten och omfånget av bolagets verksamhet fordras för uppdragels fullgörande. Till revisor kan även utses auktoriserat eller godkäntrevisionsbolag. Vid tillämpning av bestämmelserna i detta kapitel likställsauktoriserat revisionsbolag med auktoriserad revisor och godkäntrevisionsbolag med godkänd revisor. Bolag som utses till revisor skall tillstyrelsen (ör del bolag som revisionen avser anmäla vem som är huvudansvarigför revisionen. Den huvudansvarige skall i auktoriserat revisionsbolag varaauktoriserad revisor och i godkänt revisionsbolag auktoriserad eller godkändrevisor. Bestämmelserna i 4, 12 och 15 SS tillämpas på den huvudansvarige. Till revisor i dotterföretag bör. om det kan ske. utsesminst en av moderbolagets revisorer. Denna lag träder i kraft den , 3 Förslaget till LU 1985/86:12 Lagomändringilagen(1980:1103)omårsredovisningm.m.i Bil. Härigenom föreskrivs att 4 kap, 2 § lagen (1980:1103) omårsredovisning m, m, i vissa företag skall ha följande lydelse. Regeringens förslag Utskottets förslag Revisorerskall vara svenska med- Revisorer skall vara svenska med- borgareoch bosatta i , om borgare och bosatta i , om inte regeringeneller den myndighet inte regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer fillåter som regeringen bestämmer fillåter annat för särskiltfall. Den som är annat för särskilt fall. Den som är auktoriserad ellergodkänd revisor auktoriserad eller godkänd revisor enligt förordningen(1973:221) om behöver dock inte vara svensk med-auktorisation ochgodkännande av borgare. Den som är omyndig eller i revisorer behöver dock inte vara konkurs kan inte vara revisor, svensk medborgare. Den som äromyndig eller i konkurs kan inte vara revisor. Revisorer skall ha den insikt i och erfarenhet avredovisning och ekonomiska förhållanden som med hänsyn till arten och omfångetav den årsredovisningsskyldiges verksamhet behövs för fullgörandet avuppdraget. Till revisorer kan även utses auktoriserade eller godkändarevisionsbolag. Vid tillämpningen av bestämmelserna i detta kapitel likställsauktoriserade revisionsbolag med auktoriserade revisorer och godkändarevisionsbolag med godkända revisorer. Ett bolag som utses fill revisor skalltill den årsredovisningsskyldige anmäla vem som är huvudansvarig förrevisionen.