bet · G901JoU24 · 1985-12-31 00:00:00 — 1. att riksdagenbeslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om finansiering avsamhällets ansvar för överskottsarealens kostnader, 2. att riksdagenuttalar att jordbruksproduktionen i norra upprätthålls pä minst 1984års nivå, 3. att riksdagenbeslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om statensupphandling för förnödenheter, 4. att riksdagenbeslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om samhälletskostnadsansvar vid kärnkraftsolyckor, 5. att riksdagenbeslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om vikten av attlivsmedelsförsörjningen ges ökad betydelse i det pågående arbetet iförsvarskommittén, 6. att riksdagenbeslutar att till Prisstöd till jordbruket i norra för budgetåret1986/87 anvisa ett förslagsanslag av 587 milj. 7. att riksdagenbeslutar fördela medlen för prisstöd i enlighet med vad som anförts i motionen, 8. att riksdagenhos regeringen begär ett samlat åtgärdsprogram för jordbruket i norra ienlighet med motionen. 1985/86:613 av Bo Finnkvist m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom stödomrä-desindelning av och församlingar. 1985/86:614av m.fl. (m) vari yrkas JoU 1985/86: 24 1. att riksdagenbeslutar att utöver av regeringen föreslaget belopp om anvisaytteriigare . för /87 till Prisstöd till jordbruketi norra , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att prisstödet till jordbruket i norraSverige skall finansieras via särskilda budgetmedel, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att jordbruket i , motbakgrund av sin stora regionalpolitiska betydelse, därutöver skall komma iåtnjutande av medel som avsätts för regional- och arbetsmarknadspolitiskainsatser i skogslänen, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i övrigt i motionen anförts omåtgärder för att underlätta för jordbruket i . 1985/86:615 av m.fl. (fp) vari yrkas, såvittnu är i fråga (yrkandena 1-3) 1. att riksdagenbeslutar att utöver vad regeringen föreslår anvisa 140 milj. kr. för prisstödtill jordbruket i norra , 2. att riksdagenavslår regeringens förslag till lag om dels fortsatt giltighet av lagen(1983:147) om förbud mot nybyggnad av djurstallar förnötkreatur, svin och Qäderfä, dels ändring i samma lag, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om ettmarknadsanpassat lantbruk. 1985/86:616 av och () variyrkas 1. att riksdagenbeslutar ge regeringen i uppdrag att till kommande budgetär göra uppjusteringarav vissa områden till högre stöd i i enlighet med vad som påtalas imotionen, 2. att riksdagenbeslutar ge regeringen i uppdrag att framlägga förslag till stöd förpotatisodlingen i skogsbygder i likhet med det stöd som utgår tillVästerbottens, , och . Motion väckt med anledning av proposition 1985/86:150 1985/86:568 av m.fl. (vpk) vari yrkas, såvittnu är i fråga (yrkande 8) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförs om etappvis slopande av momseffekten pä livsmedel. Skrivelser, uppvaktningar, hearings Utskottet har uppvaktats av representanter för LRF,och anställda inom livsmedelsindustrin m.fl. angåendestödet till jordbruket i norra . Skrivelser i samma ämne har inkommitfrän bl. a. i och olika organisationer påjordbrukets område. I en skrivelse frän landshövdingarna i de fyra nordligastelänen samt militärbefälhavarna och civilbefälhavarna i nedre och övre Norrlandsmilitär- och civilområden har understrukits jordbrukets betydelse från olikasynpunkter för norra . Byråchefen vid statens jordbruksnämnd harinför utskot- JoU 1985/86: 24 tet lämnat upplysningar om prisstödet tilljordbruket i norra m. m. Information om den ekonomiska situationen i jordbruketsregleringskassor har lämnats av representanter för bl. a. Svenskspannmålshandel. Svensk kötthandel, oljeväxtintressenter och Sverigespotatisintressenter. Generaldirektören vid statensstrålskyddsinstitut har informerat utskottet om kärnkraftsolyckan i Tjernobyloch om dess konsekvenser för miljö och hälsa samt för de areella näringarna. Professor , Skogs- och jordbruketsforskningsråd, har redogjort för forsknings- och utvecklingsarbete rörandedjurens levnadsförhållanden i animalieproduktionen. har ingett en skrivelse omjordbrukets hänsyn till kulturminnesvården m.m. Utskottet behandlar först regeringens förslag ibudgetpropositionen om anslaget till prisreglerande åtgärder på jordbruketsområde jämte frågor om kostnadsansvaret för överskottsarealen. Därefterbehandlas förslagen i proposition 1985/86: 166 om prisregleringen päjordbruksprodukter m.m. Utskottet följer därvid den i propositionen valdadispositionen. Sist i betänkandet behandlas ett antal motioner från allmännamotionstiden om olika jordbruks- och livsmedelspolitiska frågor. Anslaget till prisreglerande åtgärder m. m. I proposition 1985/86: 100 bilaga 11 (s. 40-42) harregeringen föreslagit att 1. medge attstatens lagring av jordbruksprodukter /87 får disponera en rörlig kredit på högst . 2. medge attregeringen eller, efter regeringens bestämmande, statens jordbruksnämnd förändamål inom jordbruksprisregleringen och regleringen av sockernäringen /87 fär disponera en rörlig kredit på högst . 3. medge attstatens jordbruksnämnd fär disponera en rörlig kredit på högst . 4. tillPrisreglerande åtgärder på jordbrukets område för /87 anvisa ettförslagsanslag av . För livsmedelssubventionerna på mjölk beräknarjordbruksministern i likhet med jordbruksnämnden för /87 ca 2424milj. Den beräknade minskningen av anslagsposten jämfört med budgetåret1985/86 beror på att försäljningen av mjölk har minskat något.Subventionseffekten på konsumentpriset är oförändrad ca . För läginkomstsatsning m. m. inom jordbruket beräknas ienlighet med nämndens förslag 435 milj. kr. Posten Ersättning för införselavgiftsmedel utanförfördelningsplanen JoU 1985/86:24 som innevarande budgetär uppgår till 33milj. bör som ett led i den strama utgiftsprövningen inte las upp /87. Utskottet har vid sammanträde beslutatskjuta upp sakbehandlingen av förevarande anslag jämte motioner samt därvidgjort vissa principuttalanden om innebörden av riksdagsbeslut omkostnadsansvaret för överskottsarealen (se JoU 1985/86:13 s. 24-26). Utskottetåterkommer till dessa frågor. Kostnadsansvaret för spannmålsöverskottet m. m. Frågor om kostnadsfördelningen mellan staten och näringentas upp i motionerna Jo217 av i m.fl. (m), Jo244 av BengtWesterberg m.fl. (fp), Jo261 av m.fl. (c) och Jo252 av AndersAndersson (m). I motion Jo217 anförs att kostnaderna för spannmålsöverskottetför såväl 1985 som skörd torde uppgå till avsevärt mera än vadlivsmedelskommittén antog. Regeringen bör tillse att statens del avde verkliga kostnaderna täcks med budgetmedel för innevarande budgetår. Förnästkommande budgetår torde anvisningen av 140 milj. kr. vara i underkant. Idenna del föreslås en anslagshöjning med 150 milj. kr. (yrkande 1 delvis).Vidare yrkas (yrkande 2) att den förhandling om överskottskostnader som enligt1977 års jordbrukspolitiska beslut skulle ske mellan staten och jordbruket nu kommertill stånd och slutförs. nya jordbrukspolitiska beslut kan tjäna somriktmärke även för kostnadsfördelningen . I motion Jo252 framförs synpunkter och yrkanden som istort överensstämmer med Jo217. Yrkandet i motion Jo244 innebär att staten - i enlighetmed beslutar skall svara för av exportkostnaderna förspannmål av skörd. I motion Jo261 yrkas dels att staten tar uppöverläggningar med näringen om det ackumulerade underskottet i spannmålsregleringen(ca 550 milj. ), dels att statens kostnadsansvar skördpreciseras enligt 40/60-principen. Beträffande nästkommande budgetår och tidendärefter (års skörd) yrkas att statens kostnadsansvar fastställstill , i enlighet med den principiella uppfattning om åkerarealens användningsom tidigare gett uttryck för. En höjning av anslaget föreslåsmed 300 milj. kr. för /87. Också i följdmotionerna 606 av m. fl. (vpk)och 612 av m.fl. (c) berörs kostnadsansvaret föröverskottsarealen, främst vad beträffar skörd. Enligt vpk-motionen börden särskilda anslagsposten (140 milj. för /87 fåöverskridas om det behövs för att täcka statens kostnadsandel. Enligt motion612 kommer de verkliga kostnaderna att bli betydligt större för budgetåret1986/87 än vad som beräknats i proposition 166. Även för detta budgetår kommerytterligare medel att behöva anvisas. Med hänsyn till vad utskottet tidigare anförtom långa framförhållningsperioder för näringen måste enligt motio- nen ävenför skörd den absoluta huvuddelen av tillskjutna medel JoU1985/86: 24 gå till spannmälsregleringskassan. 1 motion 609 av i m. fl. (m) anförsatt regeringen ej bör ges det önskade handlingsutrymmet i fråga om åtgärder förproduktanpassning. De åtgärder som kan komma att föreslås bör godkännas avriksdagen, liksom finansieringen av åtgärderna. Utskottet behandlar först frågan om underskottet ispannmålsregleringen. Vid utgången av fanns i balansräkningen förSvensk spannmålshandel, ekonomisk förening ett ackumulerat underskott om 500milj. jämte ränta, eller totalt 555 milj. kr. Enligt 1977 årsjordbrukspolitiska beslut skulle statens särskilda ansvar förspannmälsregleringens finansiering ta sikte pä att neutralisera effekterna avlåga världsmarknadspriser. För den händelse det kunde visas att underskott iregleringsekonomin uppkommit pä grund av låga världsmarknadspriser bordeöverläggningar få upptas om hur underskottet skall regleras. Frågan om betalning av underskottet i spannmålskassanaktualiserades i samband med prisöverläggningar. hade genomfört en studie av orsakerna till underskottet ochdärvid funnit att det ej berodde på låga världsmarknadspriser. På förslag avjordbrukets förhandlingsdelegation enades parterna om att jordbruksnämndensrapport skulle analyseras i särskild ordning. Regeringen tillsatte med anledning härav en särskildgrupp, spannmålsgruppen, som framlade en rapport i frågan omden slutliga finansieringen av underskottet i spannmålsregleringen.Spannmålsgruppens statliga representanter ansåg att underskottet iregleringskassan ej kunde tillskrivas låga världsmarknadspriser.Jordbruksnämnden, som avgett yttrande över rapporten, har ej haft annanmening. I ett beslut fann regeringen - motbakgrund av jordbrukspolitiska beslut och föreliggande utredningar -att underskottet skulle täckas av jordbruksnäringen. skullemed utgångspunkt häri planera och vidta åtgärder inom jordbruksprisregleringensä att underskottet avvecklas räknat fr.o.m. den 1 juli1986. Sedermera har beslutats att amorteringen skall påbörjas först den 1 juli1987. Frågan har vidare varit föremål för en frågedebatt iriksdagen mellan () och jordbruksministern (fråga1985/86:363). Jordbruksministern har därvid bl.a. åter hänvisat till attspannmålsgruppens statliga representanter kommit fram till att underskottet iregleringskassan ej kan tillskrivas låga världsmarknadspriser. () har för granskning ikonstitutionsutskottet anmält regeringens handläggning av frågan om statensstöd till underskott i spannmålshandeln mot bakgrund av beslut år1977. har inte funnit anledning att rikta någon kritikmot regeringens handläggning enär underskottet ej berott på lågavärldsmarknadspriser (KU 1985/86:25 s. 41-43). Betänkandet har godkänts avriksdagen. I en reservation (m, fp, c) anförs kritik mot regeringens agerande. konstaterar för sin del att 1977 årsjordbrukspolitiska beslut bl. innebar att staten påtog sig ett övergripande ansvar för pris- 1 sättningenoch överskotten på spannmål. 1 första hand skulle detta ske JoU 1985/86:24genom systemet med inlösenpriser för hela spannmålsskörden, för vilkasinfriande staten ytterst står som garant. Systemet skulle vara utformat så attdet blev ett gemensamt intresse för näringen och staten att lösa överskottsproblemen. I övrigt vill utskottet framhålla att riktlinjerna i 1977års beslut innefattar uttalanden som kan ge utrymme för olika tolkningar. Ipropositionen (prop. 1977/78: 19) anfördes också att det var svårt att meraexakt avgöra vad som skulle anses vara ett normalt världsmarknadspris. Beslutetger heller inga entydiga anvisningar om vilken basperiod som skall väljas somutgångspunkt för jämförelser av prisnivåerna. Enligt ett uttalande i propositionenfanns det skäl att räkna med att utjämning sker över och därför inte kunde utgå från situationen under ett enstaka är. Ispannmålsgruppens rapport redovisas därför flera olika beräkningsalternativdär resultatet varierar beroende på vilken jämförelse-grund som används. Ocksåi jordbruksnämndens yttrande över spannmålsgruppens rapport framhålls att mani beslut kan finna stöd för olika tolkningar som leder till skildaresultat vad gäller exportprisernas effekter pä regleringsekonomin. Vad utskottet anfört innebär inte att utskottet tarställning till frägan huruvida underskottet i regleringsekonomin beror pä lågavärldsmarknadspriser eller ej. Självfallet tar utskottet heller inte ställningtill de formella frågorna kring regeringens handläggning, vilka redan prövatsav i enlighet med förslag. När det gällersjälva sakfrågan, dvs. möjligheten att få till stånd överläggningar med statenom hur underskottet skall regleras, anser utskottet det både skäligt och iöverensstämmelse med de utfästelser från statens sida som beslutinnefattar att jordbruksnäringens begäran om överläggningar med staten prövasi en mer positiv anda än som varit fallet. Utskottet anser således attöverläggningar bör upptas mellan staten och näringen angående regleringen avifrågavarande underskott. Detta bör som sjn mening ge regeringen tillkänna. Härigenom tillgodoses motionerna Jo217 yrkande 2, Jo252 yrkande 2 ochJo261 yrkande 1. Vad därefter beträffar kostnaderna skörd,vilka belastar anslaget för /86, har regeringen i proposition166 hänvisat till utskottets principuttalanden om kostnadsfördelningen och iövrigt anfört: "De medel som erfordras för statens andel avöverskottsarealens kostnader skörd bör få täckas genomöverskridande av anslaget C 3. Prisreglerande åtgärder på jordbruketsområde." Vidare har regeringen redovisat vissa överväganden rörandeåtgärder för produktionsanpassning på vegetabilieområdet. En arbetsgrupp harfått i uppdrag att lägga fram förslag till olika åtgärder som skulle kunna medverkatill att begränsa Qverskottsproduktionen av spannmål. Enligt propositionen bördet få ankomma på regeringen att inom ramen för de medel som står tillförfogande för jordbruksprisregleringen fatta de beslut som kan komma attbehövas för näringens produktionsanpassning och som kan föranledas avöversynen. Utskottets uttalanden omkostnadsfördelningen mellan staten och näring- JoU 1985/86: 24 en bör i frågaom skörd (/86) tillämpas pä en exportkostnad som enligtuppgift från Svensk spannmålshandel uppgår till . Det spannmålsöverskott som omfattas av statens åtagande gentemotnäringen bör enligt utskottets bedömning i detta sammanhang fastställas till enmiljon ton, vilket är den överskottsmängd som livsmedelskommittén ansågmotsvara begreppet normalskörd. Det belopp som bör ligga till grund förkostnadsberäkningen uppgår således till 845 milj. kr. Kostnaden för statensandel om bör som jordbruksministern föreslagit få täckas genomöverskridande av anslaget till prisreglerande åtgärder på jordbrukets områdeför /86. Utskottetföreslår att godkänner vad utskottet sålunda anfört. Vad gäller exportkostnaderna skörd ärdessa beroende av flera faktorer som ännu ej är kända. Tillgängliga prognosertyder på att exportkostnaderna kan bli minst lika stora som under innevarandebudgetår. Vad utskottet tidigare anfört om svårigheterna att påverkaproduktionsinriktning m.m. beträffande skörd torde innebära att ävenför /87 ytterligare medel måste anvisas för att täcka statenskostnadsandel. Regeringen har i proposition 100 bil. 11 beräknat en särskildanslagspost om 140 milj. kr. för ifrågavarande ändamål. Utskottet anser det förnärvarande inte nödvändigt att anvisar ytterligare medel underanslaget med bestämt belopp. Om så erfordras bör även anslaget för budgetåret1986/87 få överskridas. Det bör ankomma på regeringen och vederbörande myndigheteratt i samråd med vederbörande regleringsförening fastställa det exaktaunderlagsbeloppet. Iövrigt delar utskottet regeringens uppfattning att det är angeläget att demedel som staten ställer till förfogande för att underlättaproduktionsanpassningen utnyttjas för att stödja en inriktning av produktionensom minskar kostnadsbelastningen på samhället och pålantbrukets ekonomi. Det bör också eftersträvas att denna anpassning sker undersocialt acceptabla former. Den arbetsgrupp som nämns i propositionen skall,enligt vad som upplysts, föreslå åtgärder med avseende på 1987 och senare årsskördar. anfört om kostnadsfördelning och kostnadstäckning under budgetåren1985/86 och 1986/87 bör i stor utsträckning kunna tillgodose motionerna Jo217yrkande 1 delvis, Jo244 yrkande 3, Jo26l yrkandena 2 och 4, Jo252 yrkande 1samt följdmotionerna 606 yrkande I och 612 yrkande 1. Defristående motionerna Jo238 av () och Jo268 av ochNils G. Åsling (c) gäller i huvudsak överskottsproduktionen av vegetabilieroch därmed sammanhängande frågor. Utskottet föreslår, med hänvisning till vadsom anförts ovan, att motionerna lämnas utan vidare åtgärd från riksdagenssida. Medden precisering som utskottets uttalanden om kostnadsfördelningen m.m. innebärtillstyrker utskottet att regeringen inom ramen för prisregleringsmedel fårfatta de beslut som kan komma att behövas för näring- 2 1985/86. ens produktionsanpassningoch som kan föranledas av översynen. Med JoU 1985/86:24 hänsyn bl. a. till attdessa beslut kan komma att påverka produktionsinriktningen redan fr.o.m.höstsådden bör enligt utskottets mening nödvändiga åtgärder kunna vidtasutan godkännande. En arbetsgrupp med representanter för bl. a.jordbruksnäringen skall föreslå åtgärder i angivna hänseende. I enlighet meddet anförda avstyrks motion 609 yrkande 1. Vidareavstyrker utskottet yrkandena 3 och 5 i motion Jo261 att statens kostnadsandelför överskottsarealen skall - med ändring av tidigare riksdagsbeslut uppgåtill och ej avtrappas. Livsmedelssubventionernapå mjölk beräknas i proposition 100, bil. 11 till ca 2424 milj. kr. Detta geren subventionseffekt på ca . per liter för konsumenterna. Enligtmotion Jo206 (vpk) bör livsmedelssubventionerna höjas med 3 miljarder kronorsom ett första steg på vägen mot ett avskaffande av momsen på livsmedel.Samtidigt yrkas att hos regeringen begär förslag om avskaffande avmervärdeskatten på livsmedel. Motiveringen till dessa yrkanden återfinns imotion So607 av m.fl. (vpk) om familjepolitiken. a. anförs attmatkostnaderna är särskilt betungande för barnfamiljer och andra ekonomisktträngda hushåll. Enligt vissa beräkningar betalar en vanlig tvåbarnsfamiljvarje år ca . Ett slopande av momsen skulle innebära storaekonomiska förbättringar för barnfamiljerna. Liknande förslag om beskattningenav Hvsmedel framförs i motion 586 yrkande 8 av m. fl. (vpk). Förslagom minskning av skattebelastningen på livsmedel förs även fram i motionernaJo201 av och () och Jo276 av m.fl. (c)yrkande 5. Den förra motionen innehåller en "idéskiss" som i korthetgår ut pä att av statens momsintäkter används för att sänkaproducentpriserna/skatten på svenska baslivsmedel. Jordbrukarna börkompenseras genom ett arealbidrag. Detta innebär minskade kostnader förkonsumenterna. Särskilt gynnas barnfamiljerna. Genom att stimulera brukning avåkerarealen gynnas de s. k. mellanbygderna, varjämte det öppna landskapet kanbibehållas. Genom att jordbrukets priser kommer att ligga näravärldsmarknadspriserna underlättas dessutom exporten. Enligtmotion Jo276 behövs en kompletterande redovisning av möjligheterna attåterföra skatten på baslivsmedel till konsumenterna i form av lägre priser. Detkan t. ex. ske enligt den i tillämpade metoden med skatteavlastningtidigt i produktionsledet och på väl definierade basvaror. Skatteunderlaget börej omfatta fördyrande förädling eller distribution. Utskotteterinrar om att behandlat motioner om avvecklingeller sänkning av mervärdeskatten på baslivsmedel. a. har frågan behandlatsi skatteutskottets betänkande SkU 1985/86:34. 1 det av godkändabetänkandet anförs bl. Utskottet har i etttidigare betänkande en redogörelse härom lämnas i JoU 1985/86: 24 detinledande avsnittet med ett utförligt resonemang tagit avstånd från tankenatt slopa eller differentiera mervärdeskatten på livsmedel. Utskottetvidhåller alltjämt sin uppfattning i denna fråga och vill dessutom framhållaatt de effekter motionären efterlyser, dvs. en bättre standard förbarnfamiljerna, kan åstadkommas på andra sätt som är både enklare attadministrera och mer effektiva från fördelningssynpunkt. Detta är frågor sominom kort kommer att behandlas av i annat sammanhang. Utskottetavstyrker följaktligen motionen. Utskottethar inte funnit anledning att föreslå något ändrat ställningstagande fränriksdagens sida och avstyrker således motionerna Jo206 och 568 yrkande 8. a. till de ställningstaganden som redovisats ovan är utskottet inteheller berett att tillstyrka de aktuella centermotionerna såvitt avserförslagen om en minskad skattebelastning på livsmedel. Utskottet delar emellertidmotionärernas bedömningar så till vida att man på bör beakta allamöjligheter som finns att bibehålla lönsamheten i jordbruket och samtidigthålla konsumentpriserna på en rimlig nivå. De synpunkter som framförs i t. ex.motion Jo201 bör kunna beaktas i samband med dessa överväganden. Dedagsaktuella problemen i jordbruket är emellertid, som framgår av utskottetsredovisning i det föregående, i hög grad beroende av överskottsproduktionen,och olika åtgärder har vidtagits för att lösa dessa problem. I avbidan påresultatet av denna verksamhet anser sig utskottet inte böraförorda några åtgärder av det slag som åsyftas i motionerna Jo201 och Jo276yrkande 5. Utskottetavstyrker yrkandet i motion Jo207 (vpk) såvitt avser posten Ersättning förinförselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen (33 milj. och tillstyrkerregeringens förslag i denna del. Utskottethar ej heller funnit anledning att biträda yrkandet i motion Jo217 (yrkande 1delvis) om avtrappning äv livsmedelssubventionerna. Regeringens förslag ommedelsanvisning för detta ändamål tillstyrks. Prisregleringen på jordbruksprodukter under regleringsåret1986/87 Jordbruksnämndenhar efter överläggningar och i samförstånd med brukarnas förhandlingdelegation och nämndens konsumentdelegation lagt fram förslag om den närmare utformningen av prisregleringen under regle /87. Förslaget bygger på de riktlinjer som har angetts i beslut om livsmedelspolitiken (prop. 1984/85:166, JoU 33, rskr. tillgängligt statistiskt material visar, som jordbruksnämnden framhåller, på en kraftigt sjunkande inflationstakt. Med hänsyn till den kända ekonomiska utvecklingen, osäkerheten beträffande utfallet av pågående löneförhandlingar samt att andra frågor som berör jordbruket ännu inte har klarlagts, har jordbruksnämnden och de båda delegationerna enats om att huvudförhandlingarna för /87 bör äga rum 19 Deprisändringar som dessa överläggningar kan föran- ledaföreslås träda i kraft . Detta innebär att regle- JoU1985/86: 24 ringsåret delas in i två perioder, nämligen - den 16november 1986 resp. - . Jordbruksministern biträder jordbruksnämndens förslag ochanför att det är tillfredsställande att en överenskommelse har kunnat nås sominnebär att de reglerade priserna på jordbruksprodukter nu hålls oförändrade.Det bör få ankomma på regeringen att fatta de beslut som kan föranledas avöverläggningarna per . Det finns enligt jordbruksministern starka samband mellanden ekonomiska politiken och livsmedelspolitiken. När ekonomin var i kris,inflationen var hög, räntan höjdes och reallönerna sjönk drabbades jordbruketav både ökade kostnader och minskad efterfrågan på livsmedel. När utvecklingennu har vänt kommer resultaten av den framgångsrika ekonomiska politiken i höggrad jordbruket till godo i form av lägre räntekostnader och stabilareproduktionsmedelspriser.