bet · G901LU12 · 1985-12-31 00:00:00 — om utlänningars rättsliga ställning (prop. 1985/86:7) I betänkandet behandlas proposition 1985/86:7, variföreslås att kravet på svenskt medborgarskap för revisor i aktiebolag,ekonomiska föreningar och större handelsbolag, överförmyndare och ledamot iöverförmyndarnämnd samt ledamot i övervakningsnämnd. Vidare föreslås vissaändringar i lagen om utländska förvärv av fast egendom m,m, som bl, a. innebäratt förvärvstillstånd inte skall behövas om förvärvaren är gift med en svenskmedborgare. Slutligen föreslås att mäklareordningen skallupphävas. I betänkandet behandlas också dels två mofioner som väcktsmed anledning av propositionen och vari yrkas avslag på ändringarna beträffandeöverförmyndare och ledamot i överförmyndarnämnd och övervakningsnämnd samtlättnaden i tillståndsplikten vid utlännings fastighetsförvärv, dels fyrafristående motioner som rör frågor om överförmyndares kompetens och utbildning,ökning av antalet överförmyndarnämnder, tidpunkten för förmyndares och god mansredovisningsskyldighet samt utländska förvärv av fritidsfastigheter, I fråga om kravet på medborgarskap för ledamot iövervakningsnämnd har yttrande inhämtats från justitieutskottet. Yttrandet harfogats som bilaga 3 till betänkandet. har i samband med en studieresa till inhämtat synpunkter när det gäller tillämpningen av reglerna omutlänningars förvärv av fritidsfastigheter. Utskottet fillstyrker bifall till propositionen dock medviss redaktionell ändring beträffande några av lagförslagen. Vidare tillstyrksmotionen om förmyndares och god mans redovisningsskyldighet. I en reservation (m) hemställs om avslag påpropositionen när det gäller överförmyndare och ledamöter i överförmyndarnämndoch i en reservation (m, fp, c) hemställs om avslag på förslaget rörandeledamot i övervakningsnämnd. En m-ledamot reserverar sig till förmån förmotionen om avslag på lättnaden i tillståndsplikten vid fastighetsförvärv. Ettsärskilt yttrande (m) har avgivits beträffande överförmyndares kompetens ochutbildning. I 1985/86. Propositionen LU 1985/86:12 I proposition 1985/86:7 föreslår regeringen() att skall anta i propositionenframlagda förslag till 1, lag om ändringi lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar, 2, lag om ändringi aktiebolagslagen (1975:1385), 3, lag om ändringi lagen (1980:1103) om årsredovisning m,m, i vissa företag, 4, lag om ändringi , 5, lag om ändringi , 6, lag om ändringi lagen (1946:817) om bevisupptagning vid allmän domstol, 7, lag om ändringi lagen (1982:618) om utländska förvärv av fast egendom m, m., 8, lag omupphävande av mäklareordningen (1893:51 s. 1), I propositionen bereds vidare tillfälle att ta del av vadföredragande statsrådet anfört om lagstiftningsfrågor i övrigt. Lagförslagenhar tagits in i bilaga I till betänkandet. Motioner väckta med anledning av propositionen Motion 1985/86:45 av m, fl, (m) vari yrkasatt avslår förslaget till ändring av 1 kap, 2 § lagen om utländskaförvärv av fast egendom m, m. Motion 1985/86:46 av m, fi, (m) variyrkas att avslår propositionen såvitt avser att utlänning som harkommunal rösträtt skall vara valbar till uppdrag som överförmyndare och ledamoti överförmyndarnämnd eller ledamot i övervakningsnämnd. Motioner väckta under allmänna motionstiden Motion 1984/85:1254 av och Sven-GöstaSignell (båda s) vari yrkas att beslutar anta följande förslag tilländrad lydelse av 16 kap, 5 § : Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 16 kap, 5§ Föreden75/eönwn -- Före -- samma tidsutgång, samma tids utgång. Motion 1984/85:1669 av och (båda s) vari yrkas att hos regeringen begär att åtgärder vidtas föratt inrätta ett ökat antal överförmyndarnämnder. Motion 1984/85:2400 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att hos regeringen hemställa om översyn och förslag tilländring av lagen (1982:618) om utländskaförvärv av fast egendom m, m, i enlighet med vad LU 1985/86:12 som imotionen anförs. Motion1984/85:2403 av () vari yrkas att begär attregeringen utreder frågorna om överförmyndares kompetens och utbildning föruppdraget. Ipropositionen läggs fram förslag till lagändringar som innebär att nuvarandekrav på svenskt medborgarskap för vissa uppdrag slopas. Sålunda föreslås attlagen (1951:308) om ekonomiska föreningar, aktiebolagslagen (1975:1385) ochlagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag ändras så att revisorinte skall behöva vara svensk medborgare om revisorn är auktoriserad ellergodkänd. Propositionen innehåller vidare förslag till ändring av föräldrabalkenoch som innebär att utiänning som har rösträtt i kommunalval blirvalbar till uppdrag som överförmyndare och ledamot i överförmyndarnämnd resp.ledamot i övervakningsnämnd. Också lagen (1982:618) om ufiändska förvärv avfast egendom m. m. föreslås ändrad. Ändringen innebär att dels ufiänning som ärgift med svensk medborgare inte skall behöva tillstånd att förvärva fasfighetm, m., dels ett förtydligande av den särskilda regeln om utlänningars förvärvav fritidsfas-figheter. Slutligen föreslås att mäklareordningen (1893:51 s, 1)upphävs. Tillgrund för propositionen ligger diskrimineringsutredningens betänkande (Ds A1984:6) Om utlänningars rättsliga ställning samt en promemoria frånlänsstyrelsen i angående lagen om utländska förvärv avfast egendom, vilka båda har remissbehandlats. Överförmyndare och ledamot i överförmyndarnämnd År1974 (prop. 1974:142, LU 38) skedde en genomgripande reform av reglerna omförmynderskap i (FB). Reformen syftade bl, a, till att antaletomyndighetsförklaringar skulle begränsas. Också reglerna om förmyndare ochöverförmyndare ändrades i betydande omfattning. a, vidgadesöverförmyndarnas uppgifter genom att ärenden om tillstånd till olika åtgärderbeträffande omyndigs egendom, exempelvis försäljning av den omyndigesfastighet, flyttades över från de allmänna domstolarna till överförmyndarna.Vidare fick överförmyndarna överta prövningen av förmyndarnas arvoden. En annannyhet var att kommunerna fick möjlighet att utse överförmyndarnämnder i ställetför överförmyndare. Enligt19 kap. 1 och 2 §§ FB skall i varje kommun finnas en överförmyndare om intekommunen bestämmer att det i stället skall finnas en överförmyndarnämnd.Överförmyndare och ledamot i överförmyndarnämnd samt ersättare för dessa väljsav kommunfullmäktige. För valbarhet krävs att vederbörande är myndig, svenskmedborgare och kyrkobokförd i kommunen samt inte är i konkurstillstånd. 1* 1985/86.8 saml. I propositionen föreslås att kravet på svensktmedborgarskap ersätts med LU 1985/86:12 ett krav på att vederbörande skallha rösträtt. Ändringen innebär att en utländsk medborgare som varitbosatt i som regel kan väljas till överförmyndare ochledamot i överförmyndarnämnd. Förslaget kritiseras i motion 1985/86:46. Enligtmotionärerna handlägger överförmyndare och överförmyndarnämnd frågor av storbetydelse för den enskilde, och allmänheten har rätt att förvänta sig attbeslutsfattarna har goda insikter i svensk rätt och svensk förvaltning.Motionärerna anser att svenska medborgare i högre grad än utländska medborgarehar sådana insikter. Mofionärerna yrkar därför att förslaget skall avslås. Utskottet erinrar om att kravet på svenskt medborgarskapför överförmyndare och ledamot i överförmyndarnämnd föreslogs slopat redan iden proposition som låg till grund ändringar i FB. På hemställanav lagutskottet beslöt dock att kravet skulle kvarstå. Utskottetframhöll därvid bl, a. att överförmyndaren har en vikfig myndighetsutövandefunktion och måste ha goda insikter i svensk rätt och svensk förvaltning. Som framhålls i den nu aktuella proposifionen gälleralltsedan år 1976 att utländska medborgare sorn har varit bosatta i iminst kan väljas till ledamot av samtliga kommunala ochlandstingskommunala nämnder utom överförmyndarnämnd. Åtskilliga av dessanämnder har myndighetsutövande funktioner. Det kan därför i och för sig hävdasatt man inte heller beträffande överförmyndare och överförmyndarnämnd behöverupprätthålla kravet på svenskt medborgarskap som en garanti för att den somväljs har erforderliga kunskaper om svensk rätt och förvaltning. mening kan man emellerfid inte utan vidare dra paralleller mellanöverförmyndare resp, överförmyndarnämnd och andra kommunala nämnder. Tillskillnad från dessa har nämligen - med undantag för de största kommunerna -överförmyndare eller överförmyndarnämnd som regel inte biträde av någonförvaltningsenhet, där den erforderliga sakkunskapen finns representerad. Somframhållits i remissyttrande från kommun är därför yrkesbakgrund ochkunskaper i högre grad avgörande vid val av överförmyndare ochöverförmyndarnämnd än vid val fill andra kommunala uppdrag. När det gäller slopandet av krav på svenskt medborgarskapför vissa uppdrag framhåller föredragande statsrådet i propositionen att hennesgrundinställning är att utlänningar med klar anknytning till inte skallbehandlas annorlunda än svenska medborgare annat än när och i den mån det ärnödvändigt av hänsyn till väsentliga svenska intressen att medborgarskapskravetupprätthålls. Utskottet har samma inställning och anser att medborgarskapskravetkan slopas i fall då kravet på anknytning till kan tillgodoses på annatsätt. Enligt utskottets mening får den omständigheten att överförmyndare ochledamot i överförmyndarnämnd väljs av kommunfullmäktige anses utgöratillräcklig garanti för att endast personer som har tillräckliga kunskaper omsvensk rätt och svensk förvaltning och som i övrigt är lämpade väljs för dessauppdrag. Utskottet vill understryka att för uppdraget erforderliga insikter ochkunskaper normalt kan förvärvas endast efter en lång tids vistelse i , Ilikhet med föredragande statsrådet anser utskottet att tiden nu är mogen attslopa kravet på svenskt medborgarskap för de aktuella uppdragen. Med det anförda tillstyrker utskottet bifall fillpropositionen i förevarande LU 1985/86:12 del och avstyrker bifall till motion46 i motsvarande del. I motion 1984/85:2403 yrkas att en utredning skall skebeträffande överförmyndarnas kompetens och utbildning. Motionären hänvisartill en motion med samma yrkande som han väckte och i vilken han pekadepå brister i överförmyndarorganisationen. I den motionen anfördes bl, a, attpohtiker som saknar nödvändig juridisk skolning kan utses till överförmyndare,varför denna form av rekrytering borde bli föremål för omprövning. Vidareframhölls att överförmyndare bör få en reguljär och ganska omfattandeutbildning för uppdraget. Motionären anför härutöver i den nu aktuella motionenviss krifik mot lagutskottets uttalanden vid behandlingen av motion. Då frågan om överförmyndarnas kompetens och utbildning nuånyo aktuahserats vill utskottet än en gång styrka under vikten av att den somväljs fill överförmyndare eller ledamot i överförmyndarnämnd är välkvalificerad för uppdraget. Frågan om särskilda kompetenskrav borde uppställasi FB övervägdes ingående av utskottet både vid reform avförmynder-skapslagstiftningen och med anledning av motionärens motion (se LU 1983/84:1), Utskottet intog därvid den ståndpunkten att man inte bordeställa upp några sådana krav i lagen. De skäl som utskottet anförde för sittställningstagande äger enligt utskottets mening alltjämt gilfighet och vadmotionären nu anfört ger inte utskottet anledning att frångå sin tidigareinställning till spörsmålet. Utskottet är således fortfarande av den uppfattningenatt eventuella brister i överförmyndarverksamheten får lösas på annat sätt ängenom införandet av särskilda kompetenskrav. En angelägen åtgärd som kan vidtas till stöd och hjälp föröverförmyndare är, som utskottet tidigare framhållit, utbildning ochfortbildning för överför-myndaruppdraget. Sådan utbildning förekommer också iKommunförbundets och Föreningen regi. Bl, a. anordnarKommunförbundet efter varje nyval en kurs som står öppen för bådenytillträdan-de och omvalda överförmyndare och ledamöter iöverförmyndarnämnder. Utskottet vill vidare hänvisa till vad Kommunförbundetanförde i remissyttrande motion. För att motverka att problemuppkommer i överförmyndarverksamheten var det sålunda enligt Kommunförbundetangeläget att information lämnades om uppdragets innebörd och att de särskildakraven på överförmyndare beaktas vid nomineringen. framhöllockså vikten av att kommunerna ser till att överförmyndarna får dekansliresurser som behövs. Utskottet vill härutöver framhålla att det ärväsentligt att överförmyndare i förekommande fall utnyttjar sin rätt att anlitaekonomisk eller juridisk expertis. Möjligheterna att erhålla råd ochanvisningar från , och tingsrätternastår också öppna. På grund av det anförda anser utskottet att motion 2403inte bör föranleda någon åtgärd från sida. I motion 1984/85:1669 yrkas att hos regeringenbegär att åtgärder vidtas för att inrätta ett ökat antal överförmyndarnämnder.Motionärerna hänvisartill vad lagutskottet uttalade vid riksdagsbehandlingen av LU1985/86:12 reform av förmynderskapslagstiftningen, nämligen att det varangeläget att överförmyndarnämnd inrättades i så stor utsträckning som möjligt.Trots denna rekommendation har enligt motionärerna endast av kommunernainrättat överförmyndarnämnder. Som ovan redovisats innebar reform att kommunernafick möjlighet att efter eget bestämmande inrätta överförmyndarnämnder istället för att ha en överförmyndare. Vid riksdagsbehandlingen av reformenpekade utskottet på att flera fördelar kan vinnas genom inrättandet avöverförmyndarnämnder. Sålunda kan överförmyndarorganisationen tillföraspersoner med erfarenhet från skilda verksamhetsområden. En överförmyndarnämndger också större möjlighet att effektivt organisera verksamheten i kommunen.Utskottet vidhåller därför sin positiva uppfattning om systemet medöverförmyndarnämnder. Enligt utskottets mening måste det emellertid fortfarandevara en angelägenhet för varje kommun att under hänsynstagande till de lokalaförhållandena besluta om det skall finnas en överförmyndare eller omverksamheten skall organiseras i nämndform. Utskottet kan därför inte tillstyrkabifall till motion 1669. I motion 1984/85:1254 tas upp en fråga om tidpunkten föravgivande av årsräkning till överförmyndare. Enligt 16 kap, 5 § FB skallförmyndare före avge en årsräkning fillöverförmyndaren. Årsräk-ningen skall innehålla en redogörelse för förvaltningenav den omyndiges egendom under föregående år. Vidare skall i årsräkningenredovisas fillgångar och skulder vid början och slutet av redovisningsperioden.Bestämmelserna om årsräkning är också tillämpliga på god man som förordnasenligt 18 kap, FB, I 14 kap. 9 § FB finns ytterligare en regel om förmyndaresredovisningsskyldighet. Enligt denna bestämmelse skall - om det för en omyndigdödsbodelägares räkning sluts avtal om sammanlevnad i oskiftat bo - förmyndarenföre lämna en årsuppgift till överförmyndaren angåendeboet. I motion 1254 yrkas att 16 kap. 5 § FB ändras så attfidpunkten för avlämnande av årsräkning bestäms till . Motionärernaframhåller att nuvarande regler innebär att en förmyndare eller god man måstelämna in årsräkningen som den omyndiges självdeklarationskall avges. Enligt motionärerna kan det emellertid vara svårt för förmyndarenatt hinna med att göra en tillfredsställande årsräkning ochdeklarationen. Det är därför inte ovanligt att årsräkningarna lämnas in försti eller i början av, mars, en försening som överförmyndarnai dag tvingas acceptera. För att råda bot på nuvarande förhållanden föreslårmotionärerna att tidpunkten för avlämnande av årsräkning bestäms till den 1mars. Utskottet erinrar om att regeln att årsräkning skallavlämnas för gällt . Otvivelaktigt förhåller det sigså som motionärerna anför att tillämpningen av bestämmelsen kan medförasvårigheter för förmyndare och gode män. Enligt vad utskottet inhämtat frånStockholms överförmyndarnämnd är det inte heller ovanligt att årsräkningarnablir fördröjda. Det finns därför goda skäl för att förmyndarna och de gode männen bör få ytterligaretid på sig att avlämna årsräkningen. Några LU 1985/86:12 avgörande skälsom talar mot ett genomförande av motionärernas förslag kan utskottet intefinna och utskottet tillstyrker därför bifall fill motionen. En motsvarandeändring bör göras i 14 kap. 9 § FB. De nya reglerna bör kunna träda i kraft den1 och bli tillämpliga. Övervakningsnämndernahar enligt att fatta vissa beslut beträffande dömda som undergårkriminalvård i frihet. Det gäller både dem som är villkorligt frigivna frånfängelsestraff och dem som är dömda till skyddstillsyn. Som exempel på beslutsom övervakningsnämnderna fattar kan nämnas beslut om omhändertagande av dendömde och beslut om förverkande av villkorligt medgiven frihet.Övervakningsnämnderna kan vidare, om den dömde missköter sig, begära attåklagaren vid domstol för talan om att skyddstillsynsdomen undanröjs. Nämndernafår också meddela särskilda föreskrifter för den dömde, meddela honom varningoch besluta om förlängd övervakningstid. Vissa beslut som en skyddskonsulenthar fattat får överprövas av övervakningsnämnd. Reglerom övervakningsnämndernas sammansättning m,m, finns i 37 kap, . består enligt huvudregeln av ordförande, vice ordförande ochtre andra ledamöter (1 § andra stycket). Regeringen förordnar ordförande ochvice ordförande. Dessa skall vara lagfarna och ha erfarenhet av tjänstgöringsom domare (2 § första stycket). I praktiken innebär detta krav också ett kravpå svenskt medborgarskap; enligt 11 kap. 9 § regeringsformen får nämligenendast den som är svensk medborgare inneha eller utöva domartjänst. Övrigaledamöter i övervakningsnämnd och ersättare för dem utses genom val avkommunfullmäktige eller landsfing (2 § andra stycket). Valbar fill ledamoteller ersättare är myndig svensk medborgare som är kyrkobokförd inom nämndensverksamhetsområde och som inte fyllt (3 §). Brottsbalkensregler om övervakningsnämndernas uppgifter och organisation fick sin nuvarandeutformning genom en lagändring som i viss del trädde i kraft den 1 juli 1983och i återstående del (prop. 1982/83:85, JuU 26, rskr. 241).Reformen innebar bl. a. att nämndernas antal skars ned till ungefär hälftensamtidigt som de befriades från en stor mängd ärenden av rutinbetonad karaktär.De uppgifter som efter reformen ligger på nämnderna - och som har beskrivits- är sådana att nämndernas verksamhet nu är begränsad till meradomstolsliknande funktioner (se prop. 1982/83:85 s. 118). Vad gäller deledamöter som inte är ordförande eller vice ordförande innebar ändringen att deinte längre skulle utses av länsstyrelse utan väljas, som tidigare anförts, avlandsting eller kommunfullmäktige. Vidare infördes för dessa ledamöter ett kravpå svenskt medborgarskap. Som skäl härför åberopades i proposifionen (s. 118,136) att för valbarhet borde gälla i huvudsak samma regler som för nämndemän.Endast svenska medborgare får väljas till nämndemän (4 kap. 6 §rättegångsbalken, 20 § lagen om allmänna förvaltningsdomstolar). I den nu aktuellapropositionen föreslås att medborgarskapskravet i 37 kap, 3§ slopas och ersätts med ett krav på att ledamot och LU1985/86:12 ersättare skall ha rösträtt vid val av kommunfullmäktige. I motion 1985/86:46 yrkas avslag på den föreslagnaändringen i . Motionärerna hänvisar till avstyrkanderemissvar beträffande avskaffande av det nu aktuella kravet på svensktmedborgarskap och anför att övervakningsnämnderna har att handlägga frågor avstor betydelse för den enskilde. Svenska medborgare kan i högre utsträckning änufiändska förväntas ha goda insikter i svensk rätt och svensk förvaltning,framhåller motionärerna, och tillägger att hänsyn fill rättssäkerheten måstesättas före strävan att jämställa svenska och utländska medborgare. På begäran av lagutskottet har justitieutskottet yttratsig över propositionen och motionen i förevarande delar, I yttrandet redovisasvad som anförs i propositionen om att man inte nu bör avskaffa kravet påsvenskt medborgarskap för nämndemän i de allmänna domstolarna av hänsyn bl, a.fill förhållandena vid handläggning av mål som rör rikets säkerhet eller utgörmihtära mål. Föredragande statsrådet finner emellerfid med hänsyn tillövervakningsnämndernas arbetsuppgifter att beträffande dessa nämnder hänsyn avden art som gäller beträffande nämndemännen i de allmänna domstolarna intebehöver tas. Inte heller i övrigt anser hon att övervaknings-nämndernasuppgifter och befogenheter är av sådan karaktär att man måste kräva svensktmedborgarskap av de valda ledamöterna. Vidare erinrar hon om attmedborgarskapskravet infördes så sent som år 1983.1 justitieutskottetsyttrande hänvisas vidare till att vad som i propositionen anförs som en allmänutgångspunkt nämligen att för sådana förtroendevalda i statliga organ, somväljs av kommunfullmäktige eller landsting, kravet på svenskt medborgarskap iprincip bör vidhållas endast om detta föranleds av det enskilda organetsarbetsuppgifter och ställning i samhället. ansluter sig tillett sådant synsätt. Mot bakgrund härav och med hänsyn till karaktären avövervakningsnämndernas uppgifter och befogenheter finner jusfifieutskottet inteanledning fill erinran mot vad föredragande statsrådet anför i propositionen ifråga om behörighet att vara ledamot i övervakningsnämnd eller ersättare försådan. Enligt justitieutskottets mening saknas det fog för sådana farhågorrörande försämrad rättssäkerhet m. m, som motionärerna för fram om kravet påsvenskt medborgarskap slopas för den berörda gruppen, förordar att lagutskottet tillstyrkerbifall till propositionen i aktuell del och avstyrker bifall till mofionen imotsvarande del. kan för sin del helt ansluta sig till vadjustitieutskottet sålunda anfört. tillstyrker i enlighet härmedbifall till förslaget till ändring i och avstyrker bifall tillmotion 46 i motsvarande del. Utländska förvärv av fast egendom Enligt lagen om utländska förvärv av fast egendom m.m, fårutländska medborgare förvärva fast egendomhär i landet endast efter särskilt tillstånd (förvärvstillstånd). Också förandra rättssubjekt - i lagen benämnda kontrollsubjekt - föreliggertillståndsplikt. Tillstånd krävs inte bara för förvärv av fast egendom utanockså för förvärv av tomträtt och bostadsarren- Fråganom förvärv av fast egendom som är taxerad som jordbruksfastig- LU1985/86:12 het prövas enligt bestämmelserna i jordförvärvslagen (1979:230).Vissa undantag från tillståndsplikten finns. Bl, a. behövs inte tillstånd förförvärv som sker genom bodelning, arv eller testamente. Förutsättningarna för förvärvstillstånd regleras i 1 kap,8-11 §§. Bestämmelserna innebär att förvärstillstånd i princip skall meddelasom hinder inte möter med hänsyn till landets försvar eller säkerhet, egendomenslämplighet för avsett ändamål eller andra allmänna intressen eller med hänsyntill förvärvarens förhållanden. För sådana områden av landet där det råder storefterfrågan på fritidsbostäder gäller därutöver en särskild bestämmelse. Enligtdenna (10 §) skall förvärvstillstånd vägras om förvärvet avser enfritidsfastighet som är belägen inom ett område där efterfrågan påfritidsfas-figheter är så betydande att på grund därav risk föreligger för enstegring av fastighetsvärdena. Förbudet mot förvärvstillstånd gäller dock inteom förvärvaren fidigare varit svensk medborgare eller på annat sätt har ensärskild anknytning till . Frågor om förvärvstillstånd prövas av och ivissa fall av regeringen. I propositionen föreslås att ytterligare ett undantag frånfillståndsplikten skall införas, nämligen när förvärvaren är gift med en svenskmedborgare (1 kap, 2 §). Vidare föreslås att den särskilda regeln i 1 kap, 10 §om utlänningars förvärv av frifidsfasfigheter förtydligas så att-det klartframgår att bestämmelsen gäller fastigheter som förvärvas för fritidsändamåloberoende av om fasfigheten taxerats som frifids- ellerpermanentbostadsfastighet, I motion 1985/86:45 yrkas avslag på förslaget till ändringav 1 kap, 2 §. Motionären anser att en rätt för utlänningar som är gifta medsvenska medborgare att fritt förvärva fast egendom är miridre väl förenlig medlagstiftningens syfte.