bet · G901KU13 · 1985-12-31 00:00:00 — om tryckfrihets- och sekretessfrågor Idetta betänkande behandlas motioner från den allmänna motionstiden omtryckfrihet, yttrandefrihet och sekretess. Utskottet tillstyrker inte någon avmotionerna, men anser fyra av dem besvarade med vad utskottet anfört. Imotion 1984/85:304 av () hemställs att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs om behovet av utbildning m. m.för statliga och kommunala tjänstemän angående tillämpningen av offentlighetsprincipen. Imotion 1984/85:452, yrkande 12, av m. fl. (m) hemställs attriksdagen beslutar att skattesekretessen i första instans skall vara absolutvid beslut om avvikelse från självdeklaration. Imotion 1984/85:477 av () hemställs att hos regeringenbegär en sådan ändring i sekretesslagen att sekretesskyddet enligt 9 kap. 10 §sekretesslagen kommer att omfatta också de fall som anges i 7 kap. 3 och 6 §§sekretesslagen. Imotion 1984/85:571 av () hemställs att hos regeringenbegär lagförslag i syfte att ge myndigheter talerätt i mål angående utlämnandeav allmänna handlingar som syftar till att skydda enskildas personligaförhållanden. Imotion 1984/85:1183 av () hemställs att hos regeringenanhåller om förslag till ändring i sekretesslagen så att enskildas personligaförhållanden kan skyddas också inom ungdoms- och fritidsverksamheten inomfritidsnämndens område. Imotion 1984/85:1505, yrkande 1, av m. fl. (fp) hemställs attriksdagen hos regeringen begär förslag till lag om att meddelarskyddet ocksåskall omfatta enskild tjänst i enlighet med yttrandefrihetsutredningensförslag. Imotion 1984/85:1566 av () hemställs att ändrarbestämmelsen om utrikessekretessen i sekretesslagen 2 kap. 1 § så att ett raktskaderekvisit gäller även för uppgift hos regeringen och inomutrikesrepresentationen. 1Riksdagen 1985/86. I motion 1984/85:2333 avGunnel och (båda m) KU 1985/86:13 hemställs attriksdagen beslutar anhålla hos regeringen att rekommendera statliga myndigheteratt till ansvarig utgivare för sina publikationer utse myndighetensgeneraldirektör. LJtskottetbehandlar i detta betänkande motioner från den allmänna motionstiden påtryckfrihets- och sekretessområdet. Imotion 304 av () framhålls att myndigheterna ofta inte harkännedom om offentlighetsprincipens innebörd och därför ibland vägrar att lämnaut allmänna handlingar och ibland i strid mot tryckfrihetsförordningen (TF)undersöker vad syftet är med en framställning om att få ut en allmän ochoffentlig handling. Därför krävs enligt motionen en grundlig utbildning av offentligatjänstemän i TF:s regelsystem om allmänna handlingars offent-hghet. Utskottetvill erinra om att utskottet i anslutning till sekretesslagens tillkomstunderströk vikten av informationsinsatser från regeringens sida omsekretesslagens innehåll. En omfattande informationsverksamhet kom också tillstånd, i första hand genom de tjänstemän som medverkat i lagstiftningsarbetet.Som utskottet noterade vid riksdagsbehandlingen av vissa sekretessfrågor vid1982/(KU 1982/83:12 s. 19) har många myndigheter utgett egnakommentarer - "råd" - till sekretesslagen, där de bestämmelser somresp. myndighet särskilt kommer i beröring med i sin verksamhet kommenterats. Detligger enligt utskottets mening i sakens natur att informationsverksamhet av angivetslag också omfattat det grundläggande regelsystemet, dvs. TF:s kapitel omallmänna handlingars offentlighet. Utskottet instämmer emellertid i att det ärangeläget att man inom den offentliga förvaltningen har kunskaper i dessakomplicerade lagstiftningsfrågor. Det kan enligt utskottets mening förutsättasatt myndigheterna själva är observanta på problemet. Utskottet utgår också frånatt man från sida bevakar frågorna och om så bedömserforderligt tar nya initiativ till utbildning och information på området. Meddet anförda får motionen anses besvarad. Imotion 571 av () påtalas det förhållandet att det enligt gällanderätt inte är möjligt för en myndighet att föra talan mot ett beslut varigenomen besvärsmyndighet ålagt myndigheten att lämna ut en viss uppgift. I sådanafall där myndighetens beslut är grundat på hänsyn till den enskildes integritetborde enligt motionen myndigheten ha besvärsrätt. Besvärsgrundernaför talan mot beslut rörande utlämnande av allmän handling finns i 2 kap. TF.Endast beslut varigenom någon vägrats att få del av en handling kan överklagas. Enmotion av samma motionär och med samma innehåll behandlades vid 1983/84 årsriksmöte. I sitt av godkända betänkande (KU 1983/84:29) anfördeutskottet bl. a. följande i frågan: Tankenpå att utvidga klagorätten till att gälla andra än sökanden har avvisats både isamband med införandet av den nämnda bestämmelsen i TF och vid antagandet av sekretesslagen.I förarbetena till stadgandet i TF KU 1985/86:13 anfördes att det i och försig fanns beaktansvärda skäl för en utvidgning av besvärsrätten, men attnackdelar oundvikligen skulle uppstå. av besvärsrätten skullesåledes kunna äventyra vad som ofta är av avgörande betydelse näroffentlighetsprincipen skall tillämpas, nämligen att prövningen Iförarbetena till sekretesslagen framhölls att dessa skäl fortfarande var bärande. Utskottetdelar i och för sig uppfattningen i motionen att det i vissa fall skulle kunnavara motiverat med en utökad besvärsrätt för myndigheterna. Som framhållits iförarbetena till de aktuella lagrummen är emellertid en vidgad besvärsrättförenad med påtagliga nackdelar. Det finns därför enligt utskottets bedömninginte tillräckligt skäl att frångå den grundprincip som gäller beträffanderätten att anföra besvär. Motionsyrkandet avstyrks följaktligen. Utskottethar fortfarande samma uppfattning och avstyrker därför motionen. Motion2333 av och (båda m) tar upp frågan omansvarig utgivare för periodiska skrifter, utgivna av myndigheter. Enligtmotionen bör myndigheternas chefer alltid upprätthålla den funktionen medhänsyn till att publikationen är ett officiellt organ och språkrör för enmyndighet. Regeringen bör utfärda rekommendationer härom. mening kan det vara en ömtålig fråga vem som skall ha det ytterstaansvaret för en myndighets publikationer. Olika bedömningar kan härvidlaganläggas för ohka slag av tidskrifter som myndigheter kan ge ut. Frågan ärenligt utskottets mening knappast lämpad för någon form av reglering ellergenerella rekommendationer. Utrikessekretessentas upp i motion 1566 av (). I motionen pekas på att inomdetta område gäller en strängare sekretess (s. k. omvänt skaderekvisit) föruppgifter hos regeringen och utrikesrepresentationen än för uppgifter hosandra myndigheter. Enligt motionen borde det vara tillräckligt med ett s. k.rakt skaderekvisit även för uppgifter hos de förstnämnda kategorierna. Deöverväganden som ligger bakom utformningen av ifrågavarande stadgande innebären avvägning mellan intresset för den allmänna debatten och opinionsbildningenav att information finns att tillgå och nödvändigheten av att upprätthållasekretess i en sådan utsträckning att kontakter med andra länder pådet utrikespolitiska planet inte försvåras eller omöjliggörs. Som anförs iförarbetena till sekretesslagen (prop. 1979/80:2 s. 131) bör skadebegreppetinte ges en alltför vid innebörd. Det måste enligt dessa uttalanden röra sig"om någon olägenhet för landet för att skada skall kunna ansesföreligga"; även om mindre och tillfälliga störningar eller irritationerinom ett annat lands ledning inte kan uteslutas, om uppgifter lämnas ut, bördetta inte alltid leda till sekretess. Denbalans som enligt förarbetena åsyftas blir i viss mån tillgodosedd genom attmeddelarfrihet i stor utsträckning gäller på utrikessekretessens område. Endastom det är fråga om uppgifter vars röjande kan antas sätta rikets säkerhet ifara eller annars skada landet allvarligt föreligger inte meddelarfrihet.Regeln är utformad så att bedömningen måste göras från fall till fall. Detta ärsom utskottet anmärkt i annat sammanhang (KU 1983/84:30 s. 34) engrannlaga uppgift. KU 1985/86:13 Utskottet påbörjade under förra en granskning avsekretesslagens tillämpning inom . Denna granskning avserutskottet fullfölja under innevarande . Utskottet kommer därvid atterhålla underlag för en bedömning av hur det nuvarande regelsystemet fungerar.Innan undersökningsresultatet föreligger färdigt vill utskottet inte taställning till behovet av en lagändring. Motionen får anses besvarad härmed. Motion 477 av () behandlar sekretessen förvissa uppgifter hos och iärenden om rättshjälp. I motionen påpekas att sekretessen inom hälso- ochsjukvården i vissa fall kan gälla även mot den som fått vård eller behandling.Enligt motionen kan detta sekretesskydd emellertid inte lagligen upprätthållashos eller hos i samband medbesvär över beslut av psykiatriska nämnden, utskrivningsnämnderna och beslutsnämndernaför psykiskt utvecklingsstörda i ärenden om rättshjälp. Beträffande ärenden om rättshjälp gäller enligt 9 kap. 10§ sekretesslagen sekretess hos samtdomstolsverket för uppgift som angår den rättsliga angelägenhet som ärendetavser och för uppgift om enskilds personliga och ekonomiska förhållanden iövrigt, om det kan antas att den enskilde lider skada eller men om uppgiftenröjs. Såsom framhålls i motionen finns i paragrafen inget stadgande om attsekretess till skydd för den enskilde kan gälla i förhållande till den enskildesjälv. Vid 1983/behandlade utskottet en motionmed samma yrkande av samma motionär. Utskottet avstyrkte i sitt av riksdagengodkända betänkande motionen med följande motivering: Enligt utskottets mening bör utvidgningar av sekretesseninte företas i annat fall än när det finns starka skäl härför. Såvitt utskotteterfarit har den nu gällande ordningen inte medfört några olägenheter för demyndigheter som berörs. Utskottet anser med hänsyn härtill att det inte finnsskäl att tillstyrka motionen. (KU 1983/84:29) Som utskottet uttalade har någon olägenhet avden nuvarande lagregeln på området inte förmärkts. Det kan enhgt utskottetsmening förutsättas att sådana känsliga uppgifter som avses med motionen oftastinte behöver vara tillgängliga i de nu aktuella ärendena. På grund härav och dåutskottet fortfarande har den uppfattningen att sekretessen inte bör utvidgasutan att starka skäl talar för detta avstyrker utskottet motionen. I motion 1183 av () påtalas att en kommunsfritidsförvaltning inte faller under , vilket får till följd attfritidsledare och ungdomsledare, anställda inom en kommuns fritidsförvaltning,utan hinder av sekretess kan lämna uppgifter rörande enskildas personligaförhållanden. Det bör anmärkas att en kommuns fritidshemsverksamhetfaller under socialtjänstlagen (1980:620) och således omfattas avsocialsekretessen i 7 kap. 4 § sekretesslagen. När det gäller övrig kommunalfritidsverksamhet finns inte något motsvarande stadgande i socialtjänstlagen.Som i många andra sammanhang får man dock enligt utskottets mening förutsättaatt integritetskänsliga uppgifter behandlas med stor varsamhet trots att sekre- Det äremellertid inte uteslutet att det ibland skulle vara KU 1985/86:13 befogatmed en sekretessmöjlighet på området. Utskottet är dock inte berett att utannärmare utredning frångå sin principiella inställning till en utvidgning avsekretessen. Motionen får anses besvarad härmed. Imotion 452, yrkande 12, av m. fl. påtalas att motiveringarna i beslutom avvikelse från självdeklaration i praxis blivit offentliga. Enligt motionenkan sådana motiveringar innehålla för den enskilde känsliga uppgifter om hansekonomi och personliga levnadsförhållanden. Motionsyrkandet går ut på attskattesekretessen i första instans skall göras absolut vid beslut om avvikelsefrån självdeklaration. Enligtgällande rätt (9 kap. 1 § sekretesslagen) gäller sekretess i princip inte förbeslut varigenom skatt eller pensionsgrundande inkomst bestäms eller underlagför bestämmande av skatt fastställs. Enmotion (m) med motsvarande yrkande behandlade utskottet (KU1983/84:29). Utskottets majoritet uttalade då att uppgifterna i taxeringsnämndsbeslut har ett offentHghetsintresse inte minst med hänsyn till allmänhetensmöjligheter att granska beskattningsmyndigheternas verksamhet. Utskottetförklarade sig utgå från att taxeringsnämnderna iakttar nödvändigaintegritetshänsyn och fann därför inte skäl att överväga någon ändring i dengällande ordningen på området. reservation (m, c, fp) till nu nämnda betänkande hemställdes till regeringenom en ändring av 9 kap. 1 § sekretesslagen så att taxeringsnämndernasmotiveringar i taxeringsbesluten blev skyddade från insyn. Utskottethar fortfarande samma inställning till frågan men vill tillägga, att enligt vadutskottet erfarit kommer i förslaget till ny förvaltningslag kraven påbeslutsmotivering att modifieras bl. a. om det är nödvändigt med hänsyn tillskyddet för enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden. Lagförslagetkommer att behandlas av . Enligtmotion 1505, yrkande 1, av m.fl. (fp) bör meddelarskyddetutsträckas till att också gälla anställda med privata arbetsgivare. Somframhålls i motionen har yttrandefrihetsutredningen i sitt betänkande Värnayttrandefriheten (SOU 1983:70) föreslagit en utvidgning av medde-larfrihetentill att omfatta också personer som har tystnadsplikt i en enskild befattning.Förslaget innebär att den som lämnar uppgifter för publicering från t. ex. ettföretag eller en organisation går fri från påföljd även om han på grund avavtal var bunden av tystnadsplikt. Yttrandefrihetsutredningensförslag bereds inom , och proposition iämnet kan väntas föreläggas inom den nuvarande valperioden. mening bör propositionen avvaktas innan tar slutHgställning till den i motionen aktualiserade frågan. Motionen får anses besvaradhärmed. Utskottetvill avslutningsvis framhålla att frågor som har samband medtryckfrihetsförordningens regelsystem och meddelarfriheten övervägs dels inyssnämnda beredningsarbete om yttrandefrihetsfrågor, dels 1984tillsatta data- och offentlighetskommittén. vidareflera sekretessproblem aktualiserats. Förslag till i dessa KU1985/86:13 frågor är att vänta under innevarande . 1. beträffandeutbildning om offentlighetsprincipen attriksdagen förklarar motion 1984/85:304 besvarad med vad utskottet anfört, attriksdagen avslår motion 1984/85:452, yrkande 12, 3. beträffandesekretess hos rättshjälpsnämnder m. fl. att avslår motion1984/85:477, 4. beträffandetalerätt mot beslut att utlämna allmän handling att avslår motion1984/85:571, 5. beträffandesekretess för fritidsverksamhet attriksdagen förklarar motion 1984/85:1183 besvarad med vad utskottet anfört, 6. beträffandemeddelarskyddet i enskild tjänst attriksdagen förklarar motion 1984/85:1505, yrkande 1, besvarad med vad utskottetanfört, attriksdagen förklarar motion 1984/85:1566 besvarad med vad utskottet anfört, 8. beträffande ansvarig utgivare för statligamyndigheters publika tioner attriksdagen avslår motion 1984/85:2333. Närvarande: (), (), YngveNyquist (s), (), (), Hans Nyhage (m),(), (), i (m), (), (), (vpk), (), KristinaSvensson (s) och (). 1. av (), (), Hans Nyhage(m), (), i (m), () ochIngela () vilka anser dels attutskottets yttrande om skattesekretessen i stället för det stycke på s. 5 KU 1985/86:13 som börjar "Utskottet har" och slutar"Motionsyrkandet avstyrks" bort ha följande lydelse: Taxeringsförfarandet är en mycket omfattandemyndighetsutövning som berör större delen av befolkningen. De skattskyldiga harlångtgående skyldigheter att till ledning för taxeringen lämna uppgifter ompersonHga och ekonomiska förhållanden. a. på grund härav är huvudregelninom beskattningsområdet att sekretessen är absolut, dvs. något skaderekvisitfinns inte och inte heller någon meddelarfrihet. I samband med införandet avden nya sekretesslagen framhölls i förarbetena att den då rådande sekretessnivån,som i princip innebar absolut sekretess, borde bibehållas. Utformningen av 9kap. 1 § sekretesslagen har emellertid uppenbarligen medfört en ej förutseddutveckling mot minskad sekretess, som gör att syftet med den avseddasekretessen på skatteområdet till stor del förfelas. Detta har lett till attmycket integritetskänsliga uppgifter som taxeringsnämnderna omnämnt i sinamotiveringar kan bh offentliga. Enligt utskottets uppfattning talar på grundhärav starka skäl för att motiveringarna till taxeringsnämndernas beslut böråtnjuta sekretesskydd. bör hemställa hos regeringen om förslag tilländring av 9 kap. 1 § sekretesslagen i enlighet med det ovan anförda. dels att utskottet under moment 2 bort hemställa attriksdagen med anledning av motion 1984/85:452, yrkande 12, som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. 2. av och (båda c) vilkaansett dels att utskottet beträffande sekretessen hosrättshjälpsnämnder m. m. i stället för det stycke på s. 4 som börjar med"Som utskottet" t.o.m. det stycke som slutar "utskottetmotionen" bort anföra följande: Av det ovan redovisade framgår att det på sätt som hävdatsi motion 1984/85:477 föreligger brister i sekretesskyddet beträffande vissa rättshjälpsärenden.Enligt utskottets mening bör därför regeringen låta företa en översyn av deaktuella bestämmelserna i syfte att komma till rätta med de påtalade problemen. dels att utskottet under moment 3 bort hemställa 3. beträffandesekretess hos rättshjälpsnämnder m.fl. attriksdagen med bifall till motion 1984/85:477 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. och (båda fp) anför: I likhet med vad som anförs i motion 1984/85:1505, yrkande1, av m. fl. (fp) anser vi att meddelarfrihet bör införasockså för anställda inom den privata sektorn. Vi delar också den uppfattningsom framförs i motion 1984/85:1566 av () om att ett rakt skaderekvisit bör gällaför sekretessbelagda uppgifter i utrikesfrågor hos KU 1985/86:13 regeringen ochutrikesförvaltningen liksom gäller hos andra myndigheter. Vianser oss emellertid liksom utskottet i övrigt kunna avvakta det pågåendeberedningsarbetet av yttrandefrihetsutredningens förslag och den utredning somskall göras inom om sekretesslagens tillämpning iutrikesdepartementet.