bet · G901KrU1 · 1985-12-31 00:00:00 — Utskottet vill erinra om att det i den proposifion somligger fill grund för den nuvarande lagstiftningen underströks vikten av att reglernarörande lotterier utformas så att de inte innebär eller kan leda till merlångtgående inskränkningar för lotterianordnarna eller dem som bistårlotterianordnarna än som verkligen är nödvändiga för att man på ett effektivtsätt skall kunna uppnå syftena med regleringen. Den får inte heller medföraonödigt betungande eller krångliga ratiner. Således måste eftersträvas reglersom förenar effektivitet med administrativ enkelhet, anfördes det i propositionen. Utskottet anser sammanfattningsvis att den utförligaberedningen av ärendet inom utskottet visar att de tillämpande myndigheternainte förmått leva upp till dessa uttalanden vid lagstiftningens tillkomst. Omeller i vad mån detta beror på innehållet i lagstiftningen eller har andraorsaker kan man inte göra något generellt uttalande om. Med hänsyn till denstora vikten av att folkrörelserna får verka under goda förhållanden och i sittarbete inte onödigtvis bör belastas av byråkratiska hinder från samhällets sidaär det uppenbart att i här aktuellt avseende åtgärder måste vidtas för attfolkrörelsemas lotteriverksamhet skall kunna utvecklas. Enligt utskottets mening är det nödvändigt att lagensnarast blir föremål för översyn. Vid översynen måste särskild uppmärksamhet ägnas åt den kritik som kommit fram i detta ärende. Som delvis tidigare framgått har från folkrörelsehåll kritiken varit särskilt stark mot omfattningen av de regler som utfärdats av lotterinämnden och detaljrikedomen i dessa liksom mot myndighetens alltför omfattande byråkrati i tillståndsärenden och mot att nämnden ställt upp alltför långtgående krav på kontroll av utbetalningarna i 2 g Vidden av utskottet sålunda förordade översynen bör en kartläggning KrU 1985/86:1göras av lotterilagens hittillsvarande tillämpning. På grundval av dennakartläggning bör prövas i vad mån det är nödvändigt med lagändringar. Syftetmed översynen bör vara att det i lagen eller i tillämpningsföreskrifterna tilldenna inte skall ställas upp onödiga byråkratiska hinder för folkrörelserna ideras lotteriverksamhet. Med hänsyn till de mindre goda erfarenheterna av dennuvarande lagens tillämpning är det nödvändigt att för framtiden klarariktlinjer för tillståndsgivningen och kontrollen i övrigt skapas. Översynenbör självfallet ske i nära samverkan med folkrörelserna. sålunda med anledning av motionerna anfört om en översyn avlotterilagen bör som sin mening ge regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan bort ha följande lydelse: attriksdagen med anledning av mofionerna 1984/85:1018, 1984/ 85:1804 och1984/85:2482 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omen översyn av lotterilagen. bemötandeav i motionerna framförd kritik, m. m. KrU 1985/86:1 Bil 1 I motionerna sägs att en byråkratberinghar skett av tillståndsgivningen och kontroll framför allt avlotterinämndens tillståndsgivning. Byråkratinkring tillståndsgivningen har enligt lotterinämndens mening minskat, sedannämnden övertagit tillståndsgivningen. Handläggningstider-, na har avsevärtminskat. Denlöpande kontrollen över lotterier som påtalas i motion 1804 är nödvändig föratt inge allmänheten förtroende och skydda lottköparen. Denna har intemöjligheter att själv kontrollera erbjudandet i ett lotteri. Löpande kontrollav rikslotterier har endast ändrats på så sätt att den i avseende påblandningsförfarandet, vilket var mycket dyrbart förr, har förenklats sedanlotterinämnden övertog tillståndsgivningen från regeringen. Utan närvaro avoffentlig kontroll skulle allmänhetens förtroende för föreningslivets lotterierminska. Lottköparen skulle då i större utsträckning välja de statliga lotterierna,som ju står under rigorös myndighetskontroll. Enflora av regler påstås i motion 1804 försvåra folkrörelsemas möjligheter att fålotteritillstånd. Mycket komplicerade regler har onekligen funnits. ex. lotterinämndens regler för bingospel (KFS 1979:18). Dessa regler varnödvändiga för att sanera bingospelet i . Spelet var dåibland socialt vådligt och kriminellt. Folkrörelsernas försök att ta hand omspelet slutade i en stor konkurs i Riksförbundsbingo. En sanering av spelet harnu skett och nämnden har därför kunnat avsevärt minska regleringen. Bingospelfordrar dock en ständig övervakning från myndigheterna. På motsvarande sattsöker nämnden förenkla även andra av nämndens författningar. Det bör emellertidpåminnas om det dilemma som finns mellan kraven på förenklingar och de krav påpreciseringar som reses av skäl som angår rättssäkerhet och enhetlig praxis iriket. Emot de senare kraven ställs åter krav på effektivitet i förvaltningsamt krav på utrymme för lokal och regional anpassning av tillståndsprövningen. Ifloran av regler som beklagats i motionerna kan möjligen den av lotterinämndenutgivna praxissamlingen innefattas. Den utges för att vägledatillståndsmyndigheter och allmänhet vid ansökan om lotteritillstånd. Den upptarett mycket stort antal principiella avgöranden av nämnden i sista instans.Lotterinämnden fullföljer i dessa avgöranden vad beslutat medanledning av proposition 1981/82:170. Nämndenspraxis är något liberalare än vad som direkt kan uttolkas ur propositionen. har lotterinämnden befriat företagsanknutna konstklubbar fråntillståndsplikt. Ianledning av den kritik som tidigare anförts angående byråkrati och storregelflora inbjöd lotterinämnden de i motion 1804 upptagna folkrörelserna tillett möte i . Dessutom deltog ,, ungdomar och vuxna samt representanterför de politiska partier som har erfarenhet av anordnande av rikslotterier.Nämnden begärde att få preciserat vad som upplevdes sombyråkrati och alltför omfattande reglering. Några sådana preciseringar har ejframförts till lotterinämnden. De organisationer som stårbakom uttalandet i motion 1804 och som sökt tillstånd har hittillsbeviljats tillstånd till lotteri. Vad som kan verka KrU 1985/86:1 försvårandevid anordnande av ett folkrörelselotteri är kravet att lottförsälj- Bil. 1ningen huvudsakligen skall ske genom tillståndshavarens försorg och till dennaanslutna organisationer. I regeringens och lotterinämndens tillstånd tillrikslotteri har genomgående detta villkor föreskrivits. Undantag har endastgjorts för vissa handikapporganisationer. Detta villkor, som lotterinämndenanser vara väl ägnat att hindra kommersiella mellanhänder på föreningslivetslotterimarknad, härrör från regeringens praxis. är väl medvetenom att vissa riksorganisationer har svårt att få sina lokala organisationershjälp i försäljningen men detta kan inte få medföra engagemang av kommersiellamellanhänder. Nämndenhar inte hindrat nya marknadsföringsformer t. ex. flera vinstchanser på sammalott, och rabatter. tillåter dock inte vilkamarknadsföringsmetoder som helst. tillåter således intelotterier som strider mot marknadsföringslagen. tillåter inteheller lotteriformer som kan anses hota andra folkrörelsers lotterier.Lotterinämnden är också noga med att lottköparen skall veta vad han gynnar förändamål och har därför haft anledning att följa upp att marknadsföringenbedrivs på ett från allmän synpunkt lämpligt sätt. Imotion 1804 talas om en omfattandepappersexercb. Följande handlingar krävs föransökan om tillstånd till lotteri: Ansökan innehållande uppgifter om lotterietsomslutning och uppläggning. Protokollsutdrag eller fotokopia påstyrelseprotokoll som utvisar att styrelsen beslutat att anordna lotteriet ochatt styrelsen beslutat utse en lotteriföreståndare att företrädaorganisationen. Ekonomisk plan för lotteriet. Därmed avses en enkelbudget. Verksamhetsberättelse för föreningen inkl.ekonomisk berättelse.. Förnytillkomna föreningar krävs därutöver stadgar för att myndigheten skall kunnabedöma om föreningen enligt lotterilagen skall kunna få lotterier eller inte.För rikslotterier kräver dessutom kontrollmyndigheten - -att enlotteristyrelse tillsätts och att styrelseledamöterna bekräftar sitt ansvar förlotteriet genom personliga underskrifter. anser detta i högstagrad påkallat så att den anordnande organisationen påminns om sitt ansvar förlotteriverksamheten och för de anlitade serviceföretagens agerande. Imotion 1804 framföres att riksorganbationer som är godkända som anordnare av lotterier inte skall behöva göra ny ansökan varje är. Tillstånds myndigheten skall enligt 12 § lotterilagen vid prövningen bestämma en rimlig volym och försäljningstid för lotteriet. bedömer också om den tänkta försäljningsorganisationen kan klara av att försälja det sökta lotteriet och försöker verka för att kommersiella intressenter hålls borta från lotterimarknaden. Nämnden tillvaratar i allra första hand föreningslivets och allmänhetens intressen. De av nämnden resp. tillsatta kontrol lanterna tillvaratar allmänhetens intressen vid utformning av lotteriernas marknadsföring. Vidare granskar och godkänner kontrollanterna vinstpla- -i nen och värderar deenskilda vinsterna. Dessa kontrollanter är allmänhetens KrU 1985/86:1företrädare i en verksamhet som är svår att bedöma och värdera från Bil. Lotterier på den lokala nivån med presentkortsvinster kantill viss del kontrolleras av allmänheten men det är mycket svårare när detgäller rikslotterier med varavinster. Även de största och mest seriösaanordnarna för ibland fram idéer om lotterier som är omöjliga att godta medbeaktande av allmänhetens intressen. Vidare är det så att föreningarnasverksamhet och räkenskaper stäms av årsvis. Det är naturligt att anknytamyndighetsutövning till dessa perioder. Dessutom behövs en uppföljning så attlotterier med dålig behållning inte belastar lotterimarknaden. Tillståndsprövninglotteri för lotteri kan därför inte undvaras. Detkrävs i motion 1804 vidare att utbetalningsrutinerna i rikslotterier skallförenklas. I ett rikslotteri är det fråga om stora belopp, i vissa fall fleramiljoner, som disponeras av lotteriföreståndaren. Därför krävde redanregeringen attest av kontrollant för alla uttag från lotteriets konto. De somskyddas är dels allmänheten, genom att vinstköpen säkerställs, dels den ideellaföreningen. Attest av utbetalningar är ju regel i företag och föreningsUv. Någraklagomål på nu gällande betalningsrutiner har ej framförts till lotterinämnden. Underförutsättning att en tillståndshavande förening själv bedriverlotteriverksamheten och att organisationen har en tillfredsställande egeninternkontroll över den fortlöpande lotteriverksamheten så att allmänheten ochföreningen blir skyddad kan lotterinämnden tänka sig släppa kravet påkontrollants attest av utbetalning. Detta kräver ingen lagändring och har inågot fall redan skett (Stiftelsen ). Kritikframförs i motion 1804 över att lotterinämnden fastställer lägsta vinstvärde.Nämndens regler om minsta tillåtna vinst i rikslotteri är motiverade av hänsyntill allmänhetens intresse av kvalitet på vinsterna. Vidaremenar motionärerna att användandet av premieobligationer borde vara fritt elleråtminstone valfritt av vinstvärdet. har vidfastställandet av andelen premieobligationer till av vinstvärdet beaktat12 § lotterilagen och dess specialmotivering. 1981/82:170 s. 126). Detbör i sammanhanget uppmärksammas att varuvins-ter har den fördelen att detutgår höga rabatter på vissa vinster. 1 flera lotterier utgör vararabatterna del av lotteriets avkastning. De ökade kostnaderna för tilbtåndsgivning:ensom omtalas i motion 2482 beror på lotteriförordningen (SFS 1982:1012) som ärutfärdad av regeringen. har hos regeringen begärt attregeringen lämnar ett uppdrag till att utarbeta förslagtill ändring av lotteriförordningen i samråd med lotterinämnden (skrivelse1985-02-08). Beträffande kostnaderna för kontroll av rikslotterier harlotterinämnden kraftigt minskat dessa genom godkännande av moderna tryckmetoderoch annan kontroll av dessa. Imotionerna 1018 och 2482 föreslås att folkrörelserna får större inflytande över tillståndsgivningen. Om därmed menas att riksorganisationerna själva vill ta över fördelningen av lotterier inom en marknadsdel vill lotterinämn den framhålla följande. I inget land tillåts lotteriverksamhet utan myndig hetsmedverkan. Lotteri är nämligen inte en verksamhet där erbjudandet kan vägas mot insatsen. Köpare och säljare är inte jämspelta parter. över huvud taget inte ennäringsverksamhet. Myndighetsmedverkan är en KrU 1985/86:1 föratsättningför allmänhetens förtroende för lotteriverksamhet och därmed Bil. 1 avstörsta betydelse för lotterimarknaden. Nämnden bedömer också att flerariksorganisationer inte har en uppbyggnad som gör den lämpad för enfördelningsfunktion. Beträffandemöjligheter att starta nya spelformer som föreslås i motionerna 1018 och 2482så framhöll vid det omtalade mötet i förriksorganisationernas representanter att dessa borde undersöka möjligheternaatt få ta över den spelverksamhet som bedrivs till förmån för kommersiellaintressen på förströelse- och varuutbetalningsautomater samt roulett-, kort-och tärningsspel. Sådan verksamhet kan i stället ge ett bidrag till föreningslivetsfinansiering. Denna spelverksamhet bör också av andra skäl överföras till detideella föreningslivet. I är ju huvudprincipen av hävd attbehållningen av lotterier och spel skall tillfalla antingen staten eller olikaallmännyttiga eller ideella ändamål. Undantagen härifrån är av sent datum ochavser just förströelse- och varuutbetalningsautomater samt roulett-, kort- ochtärningsspel där det av slentrian accepterats att allmänhetens spelbenägenhetanvänds för att gynna privata vinstintressen. Det kan i sammanhanget påpekasatt de offentliga penningautomatförening-arna i som har monopol pånämnda spel tillför allmännyttiga ändamål ca 250-300 miljoner mark årligen.Lotterinämnden har vid upprepade tillfällen i yttrande till regeringenframhållit denna möjlighet för att ge det ideella föreningslivet ökadfinansiering och för att komma till rätta med det omfattande illegala spelet påförströelseautomater. KrU1985/86:1 Bil. cg t/3H 2 « > ° 00 m T-. »o c<) KrU1985/86:1 Bil. KrU 1985/86:1 Bil. KrU1985/86:1 Bil. f*OCSOO»Ot rgoooa\f*iri 00 o so r-;f TJ-' " o" r-T r" m_, m o oo_ o, c» os so '' en o" ' T-T r \o r- T-i 1-H T-H so m - in s£> Tj- >I Tj- r- 1I m o ro m m00 Os (N ts Tf o 00 Ti- o o (N ".c S -ci h 5 ffl « ' « M S o -c (2 z i<: i2 j Q 2o o o'ti KrU 1985/86:1 Av lotterinämnden lämnade uppgifter om utvecklingen av lokala och Bil. regionala lotterier ochav bingospel År1975 meddelade länsstyrelserna tillstånd till lotterier med ett totaltinsatsbelopp av 75 milj. kr., vilket året efter ökat till 83 milj. kr. Därefterfinns inte någon uppgift om hur utvecklingen varit fram . För år1983 har länsstyrelserna lämnat underlag för beräkning av omsättningen avlotterier meddelade enligt 11 § lotterilagen. uppgick tillståndsbeloppettill 251 milj. kr. betänkande SOU 1979:29 var omsättning av de lotterier somanmälts till polisen (§ 2) samt de som polisen givit tillstånd till (§ 3 a) ca285 milj. kr. Anmälningslotterier enligt 2 § hade då beräknatsha en genomsnittlig omsättning av . Förår 1983 har polismyndigheterna totalt meddelat 19 425 tillstånd. För att fåfram omslutningen av dessa tillstånd, som vart och ett omfattar en högstaomsättning på . per tolvmånadersperiod, har uppskattats ettgenomsnittligt utnyttjat omsättningsbelopp om . Totalomsättning för § 14-lotterier blir då 388 milj. kr. enökning med till 1983. Huruvida ökningen har skett successivt genom årenär vanskligt att göra en bedömning av. Här måste beaktas att den nya lotterilagsom trädde i kraft kan ha haft viss betydelse förtillståndsgivningen. Dels kan nya organisationer ha fått möjlighet att komma inpå lotterimarknaden, dels kan en viss "stormning" av ansökningar haskett i och med att ratinerna för tillståndsgivningenförändrades. Utanförstatistiken faller de tillståndsfria s. k. § 17-lotterierna liksom de illegalalotterierna. Omfattningen av § 17-lotterierna är svår att bedöma men den tordevara av ganska liten betydelse. Då omsätter sannolikt de illegala lotteriernabetydligt mera där enligt personer och företag som är verksamma ilotteribranschen låtit förstå att av alla s.k. symbollotter somlevererats är avsedda för illegala lotterier. Omsättningen1975 var 838 milj. kr., då är alla slag av bingospel inräknade. (Ej den s. k.motionsbingon som är en form av lotteri). 1983.hade omsättningen ökat till 1 350 milj. kr. Ökningen harunder (1979-1983) tenderat att bli mindre och följer inte längreinflationens takt, vilket var fallet . Detta får till följd attlönsamheten i bingospelet är svår att upprätthålla. Motiveringar................................................................... ....... 2 Lotterilagstiftningen,m. Allmänt............................................................................ ....... 2 Lagändringarår 1983..................................................... ....... 3 Lotteriermed penningvinster......................................... 3 Traditionellalotterier, bingospel..................................... 3 S. k.frisektor-lotterier..................................................... 4 Vissabingospel .............................................................. ....... 4 Övrigalotterier .............................................................. ....... 5 Lagen(1928:376) om skatt på lotterivinster.................. 6 Lagen(1984:351) om totaUsatorskatt .......................... 6 Lagen(1972:820) om skatt på spel............................... ....... 6 Avgifterenligt lotteriförordningen (1982:1012).............. 7 AktiebolagetTipstjänst .................................................. ....... 7 (ATG) .............................................. ....... 8 Vissauttalanden i lotterilagens förarbeten.................... ....... 8 RiksdagsbehandHnghösten 1984.................................. ....... 9 Lotteridragningi TV........................................................ 10 Remissyttranden............................................................ ..... 11 Utskottet........................................................................ ..... 14 Reservation(m, c, fp)..................................................... ..... 18 1 Lotterinämndensbemötande av i motionerna framförd kritik, m. m............................................................................... ...... 20 2 Sammanställningöver omsättning och utvecklingstendenser på några olika spelformer i statligoch folkrörelseregi 1975-1984 ... 24 3 gjord totalsammanställning av olika spelformers utveckling1975-1983 25 4 gjord sammanställning av rikslotteriernas utveckling (diagram) 26 5 gjord sammanställning av rikslotteriernas utveckling (totalt) 27 6 lämnade uppgifter om utvecklingen av lokala ochregionala lotterier och av bingospel........................ ...... 28 KrU 1985/86:1