bet · G901UU13 · 1985-12-31 00:00:00 — om verksamheten inom m. m. UU 1985/86:13 I föreliggande betänkande behandlas dels redogörelse1985/86:12 från , dels skrivelse1985/86:66 om , dels ock inotion 1984/85:1696angående representation i m, m. Med redogörelse /86:12, daterad ,har den svenska delegationen vid överlämnatberättelse rörande församlingsmötena under tiden maj 1984-februari 1985 (36:esessionen). Med skrivelse 1985/86:66, daterad ,har regeringen överlämnat redogörelse för verksamheten inom 1984, Parlamentariska församlingens 36:e session har påsedvanligt sätt varil uppdelad i tre delar, vilka ägt rum vid Europarådels sätei , En s, k, minisession hölls i , Formelltutgjordes detta möte av ett sammanträde med det ständiga utskottet som ageradepå den parlamentariska församlingens vägnar. Vad gäller de politiska frågorna har situationen ochutvecklingen i etl antal medlemsländer varit aktuell. Det har framför allt gällt utvecklingen i ochdärtill hörande fråga om godkännande av fullmakter för en turkisk delegationtill den parlamentariska församlingen. Denna fräga berörs längre fram ianslutning till behandlingen av motion 1696 om den politiska situationenTurkiet, Vid mötet blev fullmakter föremål fördiskussion. Genom omröstning godkändes fullmakterna för en grekcypriotiskrepresentant, medan övriga platser i den cypriotiska delegationen, bl, a,platsen för en turkcypriotisk representant lämnades tomma. Under januarimötet diskuterade församlingen huruvida ensärskild författning som antagits i om utländsk inblandning stod iöverensstämmelse med den europeiska konventionen om mänskliga rättigheter.Detta ärende uppsköts dock till senare tillfälle, I fråga omövriga politiska frågor med europeisk anknytning har spörsmå- 1 1985/86. let om detframtida europeiska samarbetet även under 36:e sessionen UU 1985/86:13 ingåendediskuterats. Frågan gäller inte minst hur skall etablera sinakontakter och sitt samarbete med EG, Denna fråga har också nära samband medfrågan om arbetsmetoderna inom , Krav på ökad koncentration ocheffektivitet har framförts från flera håll, bl, a, i ett gemensamt inlägg frånden svenska delegationen. Organisationens nye generalsekreterare har också som sin ambition uttalat att han önskar se enkoncentration av arbetet. Under den 36:e sessionen har församlingen också diskuteratpolitiska frågor som ej kan sägas vara direkt europeiska men som på skilda sättintresserar olika grupper inom församlingen, t, ex, situationen i ,och förbindelserna mellan och såväl på det politiska som pådet ekonomiska planet, liksom frågan om förbindelserna mellan ochFörenta staterna. Förutom det politiska området har församlingens arbeteberört alla de områden som täcks av de fjorton utskotten, Pä det ekonomiska området hade församlingen en omfattandedebatt under majmötet om sysselsättningen i , På sedvanligt sätt harockså EFTA:s och verksamheter diskuterats, I den senare debatten brukarparlamentariker från alla delta. Under höstmötet hölls en störredebatt om nord-syd-problemen och roll härvidlag. Ämnet behandlades motbakgrund av en särskild konferens i ämnet som ägde rum i under våren1984, Vad gäller de sociala frågorna har församlingen behandlatproblemkomplexet rörande narkotikamissbruk och narkotikahandel. På detjuridiska området hölls exempelvis en debatt om påtvingade försvinnanden och omESK och mänskliga rättigheter, I brådskande ordning hölls under januarimötet en debatt omluftföroreningar. Debatten tillkom på initiativ av ett antal ledamöter somkände behov att att återigen påtala för ministerkommittén hur angelägen manfann denna fråga, I ett inlägg från svensk sida pekades pä de betydandeolägenheter som de nordiska länderna har av luftföroreningar som härstammarfrån , På grundval av en rapport från utskottet för befolknings-och flyktingfrågor har församlingen diskuterat frågan om naturalisation avflyktingar, där en mer flexibel och generös attityd från medlemsländernaefterlyses. Församlingen behandlade under sin 36:e session också frågan om denillegala invandringen. har hållit två möten ochställföreträdarna samlats 12 gånger. På ministerkommitténs dagordning har,liksom på församlingens, stått roll och samarbetet med EG, vidareöst-väst-förbindelserna, nord-syd-dialogen samt situtionen i . Vadgäller roll efterlyste utrikesminister , också han, i ettinlägg under höstmötet bl, a, en starkare prioritering av olikaaktiviteter. Fem fackminislerkonferenser arrangerades , enmiljöministerkonferens i , en idroltsministerkonferens i , enkulturministerkonferens i , ett ministermöte med Pompidougrupperna ochen kommunminislerkonferens i . Under ministerkommittén har verksamheten bedrivits iskilda kommittéer uu 1985/86" 13 och expertgrupper rörande mänskligarättigheter, sociala frågor, arbetsmarknadsfrågor, utbildning, kultur, idrott,ungdomsfrågor, hälsovård, miljövård, regional planering, kommunala frågor samträttsfrågor. Vad gäller arbetet rörande mänskliga rättigheter har manunder ministerkommittén fortsatt att arbeta pä ett tilläggsprotokoll somupptar ett antal ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Man arbetarocksä på att utforma en europeisk konvention mot tortyr. har arbetetpå en särskild om mänskliga rättigheter avslutats.En liknande publikation för kriminalvårdschefer håller på att färdigställas.Andra målgrupper där arbete med informationsmaterial om mänskliga rättigheterhar påbörjats är journalister och socialarbetare. På det sociala området har en ny expertkommitté tillsattsför att studera frågan om förenkling och rationalisering av socialförsäkringen.Vad gäller invandrarnas situation har huvudkommittén för migrationsfrågorfortsatt sitt arbete med frågor kring fientliga hållningar och handlingargentemot invandrare. Under huvudkommittén för juridiskt samarbete pågårutredningsarbete på en rad områden i syfte att uppnå ökad rättslikhet mellanEuroparådets medlemsländer. Bland de ämnen som utretts kan nämnaskonkursförfarande, allmänhetens deltagande i administrativa förfaranden som rörflera enskilda personer, åtgärder för att minska domstolarnas arbetsbörda,fosterfamiljefrågor, ogifta sammanboendes privaträttsliga problem,dataskyddsfrågor, läkares rättsliga skyldigheter gentemot patienter samtömsesidigt bistånd i skattefrågor. Församlingens 37:e session inleddes . Även viddetta tillfälle ifrågasattes godkännande av såväl de turkiska som decypriotiska fullmakterna. Talesmän för de olika politiska gruppernaaccepterade dock godkännande av det cypriotiska ombudets fullmakter, något somockså blev församlingens beslut efter omröstning. Vad gällde de turkiskafullmakterna motsatte sig den socialistiska och kommunistiska gruppens resp.talesmän godkännande. Vid omröstningen godkändes dock den turkiskadelegationens fullmakter Aprilmötet antog också en resolution rörande situationen iMalta, närmast med anledning av den från januarimötet uppskjutna debattenrörande författningen om utländsk inblandning. I den resolution församlingenantog anmodas och parlament ätt se över den aktuellaförfattningen. Församlingen uppmanade också att utse endelegation till församlingen. - Någon sådan hade inte deltagit iförsamlingens arbete. Vid mötet presenteradesfullmakter för en maltesisk delegation bestående av endast en representant,från regeringspartiet. Efter debatt i församlingen beslöt man att uppskjutafrågan om godkännande av fullmakterna för den maltesiska delegationen tillnästa möte med förhoppning att en mer representativ delegation med företrädarefrån såvälregeringspartiet som oppositionen skulle infinna sig, UU 1985/86:13 På agendan för höstmötet stod en rad politiskafrågor, konflikten , utvecklingen i , vissa minoritetersställning i samt judarnas situation i , Beträffande Iran-Irak-konfliklen antog församlingen enresolution med uppmaning till medlemsländerna alt verka för eld-upphör, någotsom förhoppningsvis skulle leda till en förhandlingslösning. Församlingen förordadeockså embargo på vapenförsäljning till de länder som är inblandade i konfliktenoch ökade humanitära insatser samt stöd för de ansträngningar som görs av FN:sgeneralsekreterare. Vad gäller antog församlingen en resolution därman tar avstånd från rasförtrycket i detta land, Seplembermötet antog också en resolution som uppskjutitsfrän vårmötet och som gäller etniska och muslimska minoriteter i Bulgarien.Resolutionen syftar framför allt på de turkiska minoriteterna i , ochförsamligen efterlyser ökat skydd för dessas rättigheter. Höstmötet höll också en omfattande debatt om judarnassituation i , där man i en resolution kritiserar de förhållandenunder vilka denna religiösa och kulturella minoritet lever. Församlingenuppmanar de sovjetiska myndigheterna att bl, a, tillåta de judar som så önskaratt lämna landet för att resa till eller någol annat land. I övrigt kan noteras att församlingen under aprilmötetdiskuterade frågan om förkortning av arbetstid som ett medel att bekämpaarbetslösheten. Ett annat ämne på dagordningen för aprilmötet var frågan omflyktingars återvändande till sina hemländer, där församlingen i enrekommendation efterlyser ökat samarbete mellan ursprungs- och mottagarländer. Den kommission av framstående europeiska statsmän somtillkommit på församlingens initiativ, den s.k. , och somhar till uppgift att bl. a. föreslå formerna för det framlida europeiskasamarbetet och förhållande till EG, har under det gångna åretpresenterat en första rapport som diskuterades under den s. k, minisessionen iHamburg och vid det avslutade höstmölet i , I rapportenförespråkas bl, a, utvidgning av den politiska dialogen. Frän svensk sida harman dock i olika sammanhang motsatt sig strävanden som går ut påutrikespolitisk koordinering. Den preliminära rapporten fäster också stor viktvid att EG engageras i verksamhet. Från svensk sida har iförsamlingsdebatten varnats för att en alltför stor integration av EG iEuroparådet kan medföra att rådets identitet förloras. Från svensk sida har idebatten ocksä betonats vikten av ett alleuropeiskt samarbete på dettekniskt-vetenskapliga området. Vad gäller ministerkommittén har den på.sedvanligt sättunder 1985 sammanträtt två gånger i reguljära möten. Härtill kommer ett extramöte , tillkommet på initiativ från ,Syftet var i föista hand att mer ingående diskutera öst-väst-frågor. Vårmötet behandlade samarbete med EG och gavgeneralsekreteraren i uppdrag att komma med konkreta förslag. Detta möte följdeockså upp öst-väst-diskussionen från det extra mötet, och ministrarna uttaladeintresse för ökad dialog och kontakt med de östuropeiska staterna. också reslultatet av denministerkonferens som hölls i om UU 1985/86:13 mänskliga rättigheter.Ministrarna anslöt sig lill vad man kommit fram till i , nämligen att skyddetav mänskliga rättigheter är en angelägenhet för hela världssamfundet; därför kan intresset för sådana rättigheter inte betraktas som inblandningi en stats inre angelägenheter. också stöd tillansträngningarna att finna former för bättre övervakning av de mänskliga rättigheternainom den europeiska konventionens ram. Detnyligen avslutade höstmötet med ministerkommittén ägnade sig huvudsakligen åtfrågan om den politiska dialogen och frågan om hur man skall samarbeta för attbekämpa terrorismen. Imotion 1984/85:1696 av m,fl, (vpk) föreslås 1, att hos regeringenhemställer om åtgärder och initiativ för att nuvarande representanterutesluts ur , 2, att hos regeringenbegär att den turkiska frågan tas upp i FN och andra internationellaförsamlingar. Utskottethar tidigare behandlat frågan om i , Senast skedde detta ibetänkande UU 1983/84:12 där utskottet framhöll som angeläget att ävenframgent inom ägnade frågan om situationen i storuppmärksamhet. Därmed ansåg utskottet etl yrkande, framställt i motion1983/84:969 om att hos regeringen skulle hemställa om nya initiativ iEuroparådet i frågan om den turkiska militärjuntans övergrepp, besvarat. Föreliggandeyrkande har dock en annorlunda inriktning. Av motionen framgår att motionärernanärmast avser de turkiska ombudens närvaro i . Församlingenhar förhållandevis debatterat frågan om godkännande av fullmakternaför en turkisk delegation. Efter det parlamentsval som hölls i inovember 1983 hade församlingen vid sitt möte att ta ställningtill fullmakter från en turkisk delegation. Beslutet uppsköts dock tillföljande möte , då fullmakterna efter debatt och omröstninggodkändes. Vid etl senare tillfälle, när nya fullmakter presenterades vidinledningen av församlingens 37:e session, dvs. , blev dessa ocksåföremål för debatt. Även dessa fullmakter godkändes efter omröstning.Meningarna om den turkiska delegationens legitimitet har således under senaretid i församlingen varit delade. Den grupp som särskilt motsatt sig godkännandeav fullmakterna har varit den socialistiska. Ävenåsikterna inom den svenska delegationen har varit delade i fullmaktsfrågan.Ombuden i församlingen röstar var och en för sig efter egen övertygelse.Riksdagen som sådan utfärdar således ingen instruktion till ombuden i denparlamentariska församlingen, än mindre regeringen. Församlingen har ocksånoggrant följt utvecklingen av situationen i När frågan senastbehandlades, , efterlyste församlingen uU 1985/86:13 genom attanta en resolution, en rad åtgärder som skulle innebära en fullständigareåtergång till demokrati i . Församlingenspolitiska och juridiska utskott har var sitt underutskott, som mellanförsamlingens möten diskuterar utvecklingen av situationen i , Svenskrepresentation finns i båda dessa underutskott, I den resolutionsom antogs vidaprilmötet fick pohtiska och juridiska utskottet i uppdrag att senast vidvårmötet rapportera fillbaka till församlingen om hur situationen iTurkiet utvecklats, Iyrkande 2 i samma motion föreslås att hos regeringen begär att denturkiska frågan tas upp i FK och andra internationella församlingar, Ibetänkande UU 1982/83:3 avstyrktes ett yrkande att hos regeringen begära attden turkiska frågan skulle tas upp i FN, Utskottet upprepade därvid sintidigare framförda uppfattning att det föreföll mest ändamålsenligt att Sverigeför sin del i första hand drev frågan i , Iett senare betänkande UU 1983/84:12 avstyrkte utskottet motsvarande yrkande omFN-behandhng, Utskottetsom tagit del av den svenska Europarådsdelegationens och regeringensberättelser och i övrigt beaktat den redovisade bakgrunden konstaterar medtillfredställelse att behandlat en rad frågor av central politisk,ekonomisk, social, kulturell och rättslig betydelse. Utskottetvälkomnar de ansträngningar som görs inom för att effektiviseraarbetet. Detta kan ske bl. a. genom ökad koncentration och genom att rådet istörre utsträckning än ägnar sig åt europeiska frågor av gemensamtintresse. Arbetetför att främja skyddet av de mänskliga rättigheterna bör även framgent ges högprioritet. Utskottet finner det angeläget att även fortsättningsvisägnar uppmärksamhet åt frågan om gränsöverskridande luft- ochvattenföroreningar. Utskottetföljer med intresse de pågående ansträngningarna att skapa bättre ocheffektivare samarbete med EG på ett sådant sätt att dubbelarbete undviks.Utskottet finner det angeläget att i det sammanhanget understryka attsamarbetet bör utformas på ett sådant sätt att identitet ochsärprägel inte förändras. Vadgäller samarbete med icke-medlemsländer bör särskilt beaktas kontakt ochinformationsutbyte med central- och östeuropeiska länder. Utskottethar ingen erinran mot berättelserna och föreslår att de läggs tillhandlingarna. Denturkiska delegationens fullmakter har prövats regelbundet och kan, beroende påutvecklingen i , bli ifrågasatta även framgent av Av det anförda torde emellertid framgå att varkenregeringen eller har möjlighet att vidta några särkskida åtgärder iförhållande till de fullmakter som i församlingen presenteras av en turkiskdelegation. Yrkande 1 i motionen avstyrks därför. Vidarekonstateras att frågan om situationen i står på den parlamentariskaförsamlingens dagordning och atl församhngen noga följer utvecklingen bl, a.genom två särskilda underutskott. Enligt utskottets mening är detorgan som bäst är lämpat att följa utvecklingen av situationen i , Yrkande2 i motionen att den turkiska frågan tas upp i FN och andra internationellaförsamlingar avstyrks med hänvisning härtill. Densvenska parlamentariska delegationen har krifiskt följt utvecklingen avsituafionen i och noterar att vissa förbättringar skett under senarefid. Utskottet utgår ifrån att man från svensk sida även framgent noga följerutvecklingen av återgång till fullt demokratiskt styre. 1. att läggerredogörelsen /86:12 från den svenska delegationen vid Europarådetsparlamentariska (rådgivande) församling rörande församlingsmötena under tidenmaj 1984-februari 1985 (36:e sessionen) och regeringens skrivelse 1985/86:66med redogörelse för verksamheten inom under 1984till handhngarna med gillande av vad utskottet anfört, 2. att avslår motion1984/85:1696, yrkande 1, 3. att avslår motion1984/85:1696 yrkande 2, den 3december 1985 På utrikesutskottets vägnar Närvarande:Stig Alemyr (s), (), (), (), AxelAndersson (s), (), (), (), (), (), (c), Maj BrittTheorin (s), (). (fp) och (vpk). OswaldSöderqvist (vpk) anser delsatt den del av utskottets yrkande pä som s. 6 börjar med "Denturkiska" och på s. 7 slutar med "avstyrks därför." bort haföljande lydelse: Den nuvarande turkiska delegationens närvaro i ärett uppenbart brott mot rådetsstadgar. I dem stipuleras klart vad som skall gälla tJU 1985/86:13 i fråga omdemokratiska fri- och rättigheter i ett land för att det skall kunna bli ochförbli medlem i rådet. De odemokratiskt valda parlamentsledamöterna frånTurkiet representerar inte en regim som kan sägas uppfylla dessa krav. Därförmåste representanter i arbeta för att dessa delegaterfråntas sina platser, delsatt utskottets hemställan i moment 2 bort ha följande lydelse: 2.att med bifall till motion 1984/85:1696 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.