bet · G901SoU2 · 1985-12-31 00:00:00 — Utskottet anser sig därför inte hanågon möjlighet att förorda ett bifall till motionerna 1489, 1757 och 2779(yrkande 2) men förutsätter att regeringen aktualiserar frågan om införandet avett socialförsäkringstillägg så snart det finansiella läget medger detta. Även socialutskottet har med anledning av en motion (vpk)uttalat sig om socialförsäkringstillägg i samband med behandlingen avregeringens förslag om insatser för unga lagöverträdare m.m.(SoU 1984/85:31). Utskottet ansåg att frågan om SOFT måste behandlas i ettvidare sammanhang och var inte berett att förorda något initiativ ifrågan. Utskottet erinrade vidare.om att socialberedningen kommer attredovisa sin uppföljning av socialtjänstereformen (s. 12). utgav Allmänna råd 1981:1 Rätten tillbistånd inför socialtjänstlagens ikraftträdande . harutkommit Allmänna råd 1985:1 Socialbidrag. De allmänna råden har utformatsefter samråd med bl. I förordet till råd1985:1 framhöll dåvarande chefen för generaldirektören att socialutskottets uttalanden om det angelägna i attsocialbidragets nivå inte varierar alltför mycket mellan de olika kommunernavarit vägledande för råden om socialbidragsnormerna, deras konstruktion ochfunktion. anför i de allmänna råden att även omdet är kommunerna som skall bedöma vilken levnadsnivå som i kommunen skall anses somskälig, det rimligen måste finnas en viss lägsta nivå som inte får SoU1985/86:2 underskridasom man skall kunna hävda att lagens bestämmelser och intentionerär uppfyllda (s. 13). Att man i behovsprövningen utgår från en socialbidragsnormbehöver enligt inte strida mot kravet på erinrar om ett uttalande av JO (JO dnr 3349-1982)vari denne anfört att beloppsnormer vad som bör vara skälig levnadsnivåsjälvfallet enbart är vägledande och att socialbidragets storlek måstebedömas med hänsyn till omständigheterna i varje enskilt fall. kommunertillämpar socialbidragsnormer som är basbeloppsanknutna och anser att en s. k. bruttonorm bäst stämmeröverens med socialtjänstlagens intentioner, bl. a. med hänsyn till att biståndetskall utformas så att det stärker den hjälpsökandes resurser att leva Nettonorm å andra sidan innefattar endast mat och de Övriga behov beräknas utifrån den hjälpsökandesfaktiska kostnader och kan beviljas efter särskild ansökan förordar vidare en enhetlig bruttonormframför olika lång-och korttidsnormer. Enligt uppfattning ärdet rimligt att ha endast en normnivå som skall svara mot begreppet skäliglevnadsnivå. Huvudprincipen bör enligt vara att detsamlade behovet för familjens livsföring (på en skälig levnadsnivå) utgörsumman av bruttobehovet för varje familjemedlem. Från summan avräknas sedanalla de inkomster familjen totalt disponerar för sin försörjning, t. ex.arbetsinkomster, inkomstbortfallsersättningar och bidrag såsom barnbidrag,studiebidrag, flerbarnstillägg, underhållsbidrag och bidragsförskott. Allmänna råd 1985:1 innehåller på s. 28och följande en närmare beskrivning av en bruttonorm på en skälig levnadsnivåsom dels bör täcka hushållets löpande utgifter, dels möjliggöra visst sparandeför att kunna ersätta t. ex. förslitna inventarier och annanutrustning. Kommunerna bör enligt sträva efter att lägga så fåutgifter som möjligt utanför . Härigenom tillförsäkras den som behöverbistånd en viss levnadsstandard utan att varje behov utreds och prövas för sigsärskilt. Det ger honom en viss valfrihet att inom den ram för hushållsbudgetensom sätter disponera socialbidraget på det sätt som passar honom bäst. Underlaget för beräkningen av en bruttonorm bör enligtsocialstyrelsen vara de budgetposter som använt i sinaberäkningar av hushållets kostnader. Dessa är livsmedel, kläder och skor, lekoch fritid, hälsa och hygien, förbrukningsvaror, möbler, husgeråd, TV, radiom.m., dagstidningar, telefon, TV-licens m. m., hushållsel, försäkringar,läkarvård, tandläkarvård samt månadskort för lokala resor. I olika sammanhang tillämpas olika normer förlevnadskostnader. De flesta anknyter till det s.k. basbeloppet enligt 1 kap. 6§ lagen (1962:381) om allmän försäkring. Normalbeloppet för existensminimum enligt 50 §kommunalskattelagen SoU 1985/86:2 och 41 § uppbördslagen bestäms avriksskatteverket och reglerar skatte- och kronofogdemyndigheternas bedömning avlevnadsnivåerna för olika familjestorlekar vid exempelvis nedsättning av skatteller införsel i lön. Grunderna för de nuvarande normalbeloppen förexistensminimun fastställdes av 1976. I propositionen sägerföredragande departementschefen följande (1975/76:91 s. 32). De föreslagna normalbeloppen är anpassade efter allmänttillämpade socialhjälpsnormer, närmast den s.k. Stockholmsnormens grundbelopp.Härigenom uppnås den fördelen att den enskilde inte behöver vända sig tillsociala myndigheter för att få medel till skattebetalning. normalbelopp förextistensminimum avser således den standard som när de tillkom motsvarandenormerna för "livsuppehället" enligt dåvarande socialhjälpslagen. Enligt anvisningarna till 50 § kommunalskattelagen (KL1928:370) omfattar normalbeloppen för existensminimum alla vanligalevnadskostnader utom bostadskostnader. Enligt, föreskrifter(RSV Du 1976:6) ingår inte i normalbeloppet kostnader, för barnomsorg,läkarvård, särskild dietkost, resor till och från arbetet och andra utgiftersom är nödvändiga för inkomsters förvärvande. Dessa kostnader beräknas ochprövas särskilt och läggs, om de godkänns, till normalbeloppen. Med vanligalevnadskostnader avses enligt föreskrifterna utgifter för kost, kläder, tvätt,hygien, gas, elektricitet, telefon, avgifter för TV-mottagare, försäkringsavgifter,fackföreningsavgifter och andra medlemsavgifter samt mindre utgifter förtillfälliga behov. Barnbidrag räknas inte som inkomst. Om man till normalbeloppet för existensminimum lägger tillvanliga kostnader för resor till och från arbetet och en genomsnittskonsumtionav lakar- och tandvård samt en summa motsvarande barnbidraget blir existensminimum(1985) för ensamstående av basbeloppet, för makar/ samboende avbasbeloppet och för barn av basbeloppet. fastställer ocksånormalbelopp för bestämmande av det utmätningsfria beloppet vid utmätning avlön (7 kap. 4 § utsökningsbalken och 7 kap. 4 § utsökningsförordningen). Detbeloppet utgör (1985) av basbeloppet för ensamstående, förmakar samt för barn. Till detta kommer den faktiska bostadskostnaden ochovannämnda kostnader för resor, läkarvård, avbetalningar etc. Vid beräkning av underhållsbidragtill barn fastställs enligt ett förbehållsbelopp för föräldernsegna vanliga levnadskostnader (7 kap. 3 § ). Normalbeloppet förde egna vanliga levnadskostnaderna exkl. bostadskostnaden är avbasbeloppet för en ensamstående vuxen och av basbeloppet förmakar/sammanboende. Detta normalbelopp skall enligt propositionen Underhålltill barn och frånskilda m. m. (1978/ 79:12 s. 99) innefatta utgifter för mat,kläder, tvätt, fidningar, försäkringsavgifter, fackföreningsavgifter, normalautgifter för hälso- och sjukvård samt kostnader för resor till och frånarbetet. I förbehållsbeloppet ingår inte utgifterför sådana budgetposter som t. ex. "möbler, husgeråd, TV, radio jj m.m."och "fritidskostnader". har i betänkandet Ensamföräldrarnaoch deras SoU 1985/86:2 barn (SOU 1983:51) föreslagit ändrade regler förberäkning av förbehållsbeloppet. Förslaget har varit ute på remiss och behandlasnu i . har gjortberäkningar av skäliga kostnader för de vanligaste hushållsutgifterna för vuxnaoch barn i olika åldrar. Kostnadsberäkningarna har gjorts i samarbete medhemkonsulenterna. Statens pris- och kartellnämnd har utfört prisinsamlingarna.Konsumentverkets kostnadsberäkningar 1985 spänner mellan av basbeloppet(= barn ) och av basbeloppet (= samboende man och kvinna19-22 år). hade alla landets 284 kommunerfastställt vägledande socialbidragsnormer. Normerna var basbeloppsanknutna isamtliga kommuner. 130 kommuner hade fastställt olika socialbidragsnormer förkorttidsbidrag resp. mer långvarigt socialbidrag. Med korttidsbidrag avses attbidragsbehovet beräknas bestå . Det förekommer också enform av begränsad korttidsnorm som främst skall täcka matkostnaden högst upptill en månad för vuxna som inte är berättigade till hjälp enligt den vanliganormen. För kommuner som har fastställt en norm oberoende avbidragsbehovets beräknade längd (154 kommuner) varierar månadsbeloppet förensamstående personer mellan . (medianen ligger på 1 525kr.). De angivna normbeloppen beräknas täcka olika mycket av kostnaderna föruppehälle m. m. Förutom mat inkluderar det lägre normbeloppet tre olikabidragsbehov, medan det högre månadsbeloppet inkluderar 21-22 oUkabidragsbehov. Normer som inkluderar 21-22 bidragsbehov beräknas täcka allalöpande hushållsutgifter. T. ex. inräknas i alla 154 kommunerna kostnader förpersonlig hygien i medan endast 22 kommuner inräknar driftkostnad förbil för resor till och från arbetet. Nästan alla inräknar kostnader för tvättoch rengöring, övriga hushållsutgifter och tidningar (fler än 148 kommuner)medan omkring en tredjedel av kommunerna inräknar kläder för flerårsbehov ochinventarier. Samtliga 284 kommuner med vägledande socialbidragsnormer utgernormalt tillägg för den faktiska bostadskostnaden inkl. bränsle. Uppgifternahar hämtats från Statistiska meddelanden SCB S 45 . Regeringsrättens bedömning av "skäliglevnadsnivå" Regeringsrätten har i två domar (RÅ 1984 2:13) prövatfrågan om ekonomiskt bistånd upp till skälig levnadsnivå enligt 6 § SoL.Regeringsrätten anför följande. Av 6 § socialtjänstlagen framgår inte vad som skallförstås med begreppet skälig levnadsnivå. Vid tillkomsten av socialtjänstlagen uttalade departe mentschefen att det skulle vålla stora svårigheter att i lagtexten närmare söka ange vad som skall anses som skälig levnadsnivå. a. måste detta bedömas med utgångspunkt i den fid och de förhållanden under vilka den hjälpsökan- ,, de levde.Det måste därför överlämnas åt kommunerna att fastställa vilken SoU1985/86:2 levnadsnivåsom skall anses skälig. Departementschefen uttalade sig också för detsystem med basbeloppsreglerade bruttonormer samt ersättning för skähgaboendekostnader som ganska allmänt tillämpades i kommunerna. Hanförordade att efter samråd med kommunförbundet skulleutforma sina allmänna råd om socialtjänstlagens tillämpning så att de skullemotverka alltför stora skillnader i normnivåerna (prop. 1979/80:1 Del 186och 204-205). anslöt sig till dessa uttalanden (SoU 1979/80:44s. Det har således överlämnats åt kommunerna att fastställavad som skall anses vara en skälig levnadsnivå inom kommunen. De avlagstiftaren förordade allmänna råden från för att motverkaalltför stora skillnader i normnivåerna har ännu inte utfärdats. Den frihet somhärigenom råder för kommunerna vid tillämpningen av 6 § socialtjänstlagen kanemellertid inte anses innebära att förvaltningsdomstolarna vid prövningen avett överklagat beslut om vägrat bistånd skulle vara bundna av den bidragsnormsom kommunen har fastställt. Domstolarna har att göra en självständig bedömningav vad som skall anses vara en skälig levnadsnivå för den biståndssökande. Vägledning saknas inte för domstolarna vid en sådanbedömning. , som enligt 67 § socialtjänstlagen har att utfärdaallmänna råd till ledning för tillämpningen av lagen, har uttalat att bistånd iform av socialbidrag måste vara sådant att den enskildes försörjning ochlivsföring i övrigt når en viss kvalitet. Vidare sägs: "Det får inte baravara fråga om försörjning på vad man skulle kunna kalla existensminimum. Denenskilde får anses ha rätt att leva på en nivå som höjer sig över ett minimumutan att . man för den sakens skull behöver tala om någon överstandard"(Allmänna råd från 1981:1 s. 60). Det torde med skäl kunna hävdas att en bidragsnorm somligger under existensminimum normalt inte kan anses tillförsäkra den enskildeen skälig levnadsnivå. normalbelopp för existensminimum vidinkomsttaxering, som omfattar alla vanliga levnadskostnader utom bostadskostnad,bör därför kunna vara en utgångspunkt vid bedömningen av vad som kan anses varaen skälig levnadsnivå vid tillämpningen av 6 § socialtjänstlagen. En vissytterligare vägledning vid bedömningen kan hämtas i konsumentverketshushållsbudgetar, vilka genom Meddelandeblad nr 12/82 av socialstyrelsenöverlämnats fill socialnämnderna som hjälpmedel vid beräkning av normer försocialbidrag. Social beredningen (S 1980:07) tillsattes för attdels göra en översyn av bestämmelserna om vård oberoende av samtycke inomsocialtjänst- och sjukvårdslagstiftningen, dels följa och utvärdera den socialavårdlagstiftning som beslutats med anledning av proposition 1979/80:1 omsocialtjänsten. I nya direktiv (dir. 1982:106) anges bl. a. attutgångspunkten för socialberedningens uppföljning och utvärdering av socialtjänstreformen bör vara att socialtjänstlagstiftningen skall ligga fast i sina grunddrag. Idirektiven sägs vidare att det är nödvändigt att beredningen koncentrerar arbetet fill vissa bestämda områden, dock att beredningen skall ha frihet att ta upp de frågor som aktualiseras under den allmänna uppföljningen. Ett område som beredningen enligt direktiven bör uppmärksamma är socialbidragens utveck ling. Här bör beredningen i samråd med bl. a. stafisfiska centralbyrån 13 övervägahur ett väl fungerande statistiskt underlag om socialbidragets SoU1985/86:2 utveckling kan utformas. kännetecknades utvecklingen avsocialbidragen av en stadig minskning av såväl antalet bidragstagare somkostnaderna för utgivet socialbidrag. vände emellertid denna trendoch fram har det skett en kraftig ökning både avbidragstagare och av kostnaderna. Antalet bidragstagare (samtliga medlemmar i de hushåll somfick socialbidrag) 1984 (524 652) motsvarar ungefär antalet bidragstagare 1972(520 552). av socialbidragstagarna 1984 utgörs av hushåll utan barn. Denstörsta gruppen socialbidragstagare () utgörs av ensamma män. Ensammakvinnor utan barn är dock den grupp som procentuellt sett ökat mest under1980-talet (från 18 fill av bidragstagarna). av befolkningen ficksocialbidrag . Vid jämförelse kommunvis varierar andelenmellan 1 och av befolkningen. utgivna bidrag uppgick till 2 759 milj. kr.,vilket motsvarar 907 milj. kr. Detta belopp kan jämföras medvad som utgick , vilket motsvarade 444 milj. kr. räknat priser(Statistiska meddelanden från SCB S 34 ). För att få en så noggrann analys söm möjligt av orsakernatill de senaste årens utveckling av socialbidragen avser regeringen atttillsätta en särskild arbetsgrupp. I analysgruppen skall ingå representanterför bl. a. , , ,och . befattningshavare svarar liksom andraoffentliganställda straffrättsligt och disciplinärt för fel i tjänsteutövningeni den omfattning som bestämts genom ämbetsansvarsreform, varshuvuddrag redovisats ovan (s. 2). Frågor om tjänsteansvaret i den offentligaverksamheten har utretts av tjänsteansvarskommittén (Ds Ju 1983:7).Förslag till mer ingripande förändringar i vad avser ansvarets omfattning ochformerna för dess utkrävande har inte lämnats av kommittén. Frågor om disciplinsansvar för hålso- ochsjukvårdspersonal prövas genom ett särskilt förfarande inför hälso- ochsjukvårdens ansvarsnämnd (). Nämndens ledamöter skall ha särskild insikt ihälso- och sjukvård. Skälet härför är att bedömningen av frågor om huruvida ettvisst förfarande i vården står i överensstämmelse med vetenskap och beprövaderfarenhet i stor utsträckning kräver medicinsk sakkunskap. När det gäller prövningen av förseelserinom.socialtjänsten finns inte samma behov av ett speciellt prövningsförfarande. Utskottet vill vidare erinra om den tillsyn som utövas av bl. JO samt resp. länsstyrelse. utskottetsmening har inte i motionen framförts något som visar på ett behov SoU1985/86"2 av att inrätta en särskild andra principiella förändringar rörande det disciplinära ansvaret för socialtjänstensbefattningshavare. Utskottet avstyrker med hänvisning till det anförda motion1984/85:998 (m) i här aktuell del. Ekonomisk hjälp till enskild i krigstid I det föregående (s. 5) har redogjorts för det arbete somlett till att i en framställning till socialdepartementetföreslagit att lagen om krigshjälp upphävs och att vissa kompletteringar istället görs i socialtjänstlagen. Framställningen bereds f. n. inomregeringskansliet. Utskottet, som konstaterar att frågan om upphävande avlagen om krigshjälp redan aktualiserats hos regeringen, avstyrker därför motion1984/85:1766 (m). I samband med behandlingen av propositionen (1979/80:1) omsocialtjänsten gjorde utskottet vissa uttalanden rörande tillämpningen avreglerna om socialbidrag (SoU 1979/80:44). Utskottet anförde bl. a. attschabloniserade normbelopp kan underlätta enkla och ändamålsenliga rufiner förhandläggning av socialbidragsärenden. Vidare framhöll utskottet att det varangeläget att socialbidragets nivå inte varierar alltför mycket mellan de olikakommunerna. Utskottet anslöt sig till de riktlinjer som angivits ipropositionen för ett arbete att motverka alltför stora skillnader inormnivåerna. Detta skulle ske på så sätt att efter samråd medSvenska kommunförbundet skulle utarbeta allmänna råd om socialtjänstlagenstillämpning. Enligt uppgifter, som närmarerefererats i det föregående (s. 12), hade alla kommunerfastställt vägledande socialbidragsnormer. Skillnaderna mellan normerna är dockstora, såväl i fråga om beloppsnivå som i fråga om vilka poster som inräknas inormbeloppet. Konstruktionen varierar också. Nära hälften av kommunernatillämpar sålunda olika normer beroende på bidragstidens längd. Under1980-talet har det skett en kraftig ökning av både antalet bidragstagare och avkostnaderna för socialbidraget. De stora olikheterna i bidragskonstruktion gör att det ärsvårt att göra rättvisande jämförelser mellan normerna i olika kommuner.Utskottet anser sig dock kunna konstatera att det alltjämt finns betydandeskillnader mellan kommunernas normnivåer. Liksom tidigare och i likhet medmotionären finner utskottet det angeläget från rättvisesynpunkt att dessaskillnader minskas. Den principiellt bästa lösningen på detta problem voreinförandet av ett socialförsäkringstillägg, s. k. SOFT (se ovan s. 8). utkomna Allmänna råd omsocialbidrag, vilka utarbetats i samråd med , är emellertid ägnade att leda till en mera enhetlig tillämpning av socialbidragsreglerna och motverka alltför stora skillnader i normnivå mellan kommunerna. analysarbetevad gäller socialbidragens utveckling har vidare inletts inom SoU 1985/86:2regeringskansliet. Det finns enligt utskottets mening anledning att avvaktautvecklingen fill följd av allmänna råd samt resultatet avanalysgruppens arbete. Socialberedningens slutbetänkande samt regeringensöverväganden med anledning därav bör dessutom föreligga innan kan gåin på frågan om eventuella åtgärder i denna sak. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion1984/85:2780 (vpk). 1. beträffandeansvaret för befattningshavare inom att avslår motion1984/85:998 i motsvarande del, 2. beträffandeekonomisk hjälp till enskild i krigstid att avslår motion1984/85:1766, 3. beträffandenormer för socialbidrag att avslår motion 1984/85:2780. Närvarande:Daniel Tarschys (fp), (), (), (),(), (), (), (vpk), (), (), (),() och (). Normer för socialbidrag (mom. 3 i hemställan) av (vpk) som anser dels att det avsnitt i utskottets betänkande som börjar pås. 15 med "De stora olikheterna" och slutar på s. 16 med "motion1984/85:2780 (vpk)" bort ha följande lydelse; Socialbidragens utveckling visar på brister som ärgenerella i samhället. Rättvisa socialbidrag och SOFT måste betraktas somkortsikfiga åtgärder. På måste samhället skaffa sig en beredskapför de olika perspektiv som den nya tekniken kan föra med sig. Med allsannolikhet kommer denna att medföra stor arbetslöshet, och frågan om en allmänekonomisk grundtrygghet kommer att bli den viktigaste grundstenen. Stora delar av behovet av socialbidrag bottnar iarbetslöshet eller otillräckliga inkomster. Det allmänna kan inte frånhända sigansvaret för de drabbadegruppernas livsuppehälle, och medel för detta måste anvisas i SoU1985/86:2 någon formunder alla förhållanden. I rådande läge år det rimligt att staten tar på sigett större ansvar för människors trygghet. Så kan ske genom införandeav SOFT eller i form av ett riktat statligt stöd till kommunerna för Det är de fattigaste kommunerna som har de störstautgifterna för socialbidragen. Nivåskillnaderna på bidragens storlek är vidare storamellan olika kommuner. Eftersom levnadskostnaderna nu bedöms som lika storaöver hela landet måste dessa skilliiader anses som en stor orättvisa.Enhetliga, rättvisa och skäliga normer för socialbidragen behövs. Det rimligavore att införa en riksnorm. I avvaktan på en utredning om formerna för etttotalövergripande ekonomiskt och socialt grundtrygghetssystem bör därförskyndsamt utarbetas en riksnorm för mer rättvisa socialbidrag. Detta bör gesregeringen till känna. Motion 1984/85:2780 (vpk) tillstyrks således. dels att under mom. 3bort hemställa 3. beträffande normer för socialbidrag att med bifalltill motion 1984/85:2780 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Innehållsförteckning SoU 1985/86:2 Sammanfattning............................................................. ........ 1 Motionsyrkanden .......................................................... ........ 1 Ansvaretför befattningshavare inom ...... ........ 1 Motionen........................................................................ ........ 1 Ansvar förfunktionärer i offentlig verksamhet............... ........ 2 Ansvaretför hälso-och sjukvårdspersonal..................... ........ 3 Ekonomiskhjälp till enskild i krigstid.......................... ............ 4 Motionen........................................................................ ........ 4 Gällandebestämmelser.................................................. ........ 5 Pågåendeprojektarbete om under beredskap och Normer försocialbidrag ................................................. ........ 6 Förslagoms,k. SOFT....................................................... ........ 8 Socialstyrelsensallmänna råd ....................... ....... ........ 9 Normer förlevnadskostnader ........................................ ...... 10 Aktuellavägledande socialbidragsnormer...................... ...... 12 Regeringsrättensbedömning av "skälig levnadsnivå" .. ...... 12 Ansvaretför befattningshavare inom ...... ...... 14 Ekonomiskhjälp till enskild i krigstid ............................. ...... 15 Normer försocialbidrag.................................................. 15 Utskottetshemställan .................................................. ...... 16 Reservation(betr. normer för socialbidrag av vpk)........ ...... 16