bet · G901UbU14 · 1985-12-31 00:00:00 — PärGranstedt (c), Per (), (), () Och LarzJohansson (c) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjar "Utskottetfinner" Och slutar "alltså anvisas" bort ha följande lydelse: Bidragettill den samlade skoldagen förorsakar en omfattande administrativ insats bådeinom kommunerna och inom den statliga skoladministrationen. Därför bör detsärskilda bidraget och reglerna för detta avskaffas. Det bör fortsättningsvisankomma på kommunerna själva att besluta om utformningen och omfattningen avden samlade skoldagen. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. delsatt utskottets hemställan under 18 bort ha följande lydelse: 18. beträffandeden samlade skoldagen rn. att med bifalltill motionerna 1985/86:Ub813 yrkande 6 i denna del och 1985/86:Ub838 yrkande 9i denna del och med avslag på motion 1985/86:Ub215 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Den samlade skoldagen m. m. (punkt 1, mom. 18) LarsLeijonborg (fp) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjar "Utskottetfinner" och slutar "alltså anvisas" bort ha följande lydelse: Tankenmed verksamheten inom den samlade skoldagen var, att den pedagogiskt skullesamverka med och fördjupa verksamheten inom de "tradifionella"ämnena. Så har dock skett i mycket begränsad omfattning. Utskottet finnerdärför att bidragsbeloppet till den samlade skoldagen bör reduceras tillhälften. Utskottetanser att frågan om särskilt stöd till små skolenheter är viktigt. Därför bören anslagspost om 21 milj. kr. för sådant stöd föras upp under anslaget Bidragtill driften av grundskolor m. m. bör efter ansökan fördelas avSÖ på kommuner. Vad utskottet här haranfört bör som sin mening ge regeringen 37 deb attutskottets hemställan under 18 bort ha följande lydelse: UbU 1985/86:14 18.beträffande den samlade skoldagen m. m. . , att med anledning av motion 1985/86:Ub215,yrkande 5 och med avslag på motionerna 1985/86:Ub813 yrkande 6 i denna del och1985/86:Ub838 yrkande 9 i denna del som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, Vissa fristående skolor (punkt 1, mom. 20) (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 19 börjar"En fristående" och på s. 20 slutar "1985/86:Ub234" bort haföljande lydelse: Utifrån den utvärdering som SÖ skall göra av verksamhetenvid vissa fristående skolor bör prövas om statsbidrag skall dras in och hurerfarenheter som gjorts i fristående skolor skall komma det allmännaskolväsendet till godo. Skolor som kan uppvisa för det allmänna skolväsendetvärdefulla och applicerbara erfarenheter bör på ett eller annat sätt införlivasmed den allmänna skolan. Vad utskottet anfört bör som sin mening geregeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 20 bort ha följandelydelse: 20. beträffandevissa fristående skolor attriksdagen med bifall till motion 1985/86:Ub234 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Hillelskolanselevtalsram (punkt 1, mom. 21) (), Per (), (),(), (), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 20 börjar"Utskottet behandlade" och slutar "yrkande 5" bort haföljande lydelse: Utskottet anser, i likhet med SÖ i föregående årsanslagsframställning, att vid full utbyggnad av skolan bör kunnapåräkna bidrag för högst 150 elevplatser på lågstadiet och högst 180elevplatser på mellanstadiet. En sådan organisation är den normala för entvåparallellig låg- och mellanstadieskola. Eftersom statsbidragssystemet ärelevrelaterat, kommer bidrag att utgå endast för det antal elever som resp.läsår är inskrivna vid skolan. Med en sådan elevtalsram utestängs ingen elevfrån underlaget för statsbidrag till skolan. Detta bör som sin meningge regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under 21 bort ha följandelydelse: attriksdagen med anledning av motion 1985/86:Ub269 yrkande 5 soin sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. 18.Högstadium vid Estniska skolan i (punkt 1, UbU 1985/86:14 (), Per (), ().Lars (), (). () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 20börjar "Utskottet som" och på s. 21 slutar "yrkande 2" bortha följande lydelse: Att inrätta ett högstadium vid Estniska skolan i enligt utskottets mening att betrakta som en utbyggnad av en befintlig skolamed tillämpning av den förordning som gäller förde estniska skolorna i Sverige.Det skulle vara en inte oväsentlig fördel för skolans elever, om de skullekunna fullgöra hela sin skolplikt i en enhetlig och sammanhängande studiegångfrån årskurs 1 till årskurs 9 i samma skola. Detta mål, som Estniska kommitténarbetat , kan inte uppnås utan statligt stöd. Utskottetföreslår att med bifall till mofion 1985/86:Ub269 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om en utbyggnad avEstniska skolan i . dels att utskottets hemställan under 22 bort ha följandelydelse: 22. beträffandeEstniska skolan i attriksdagen med bifall till motion 1985/86:Ub269 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Särskilda åtgärder för (punkt 1, mom.23) (), Per (), (),(), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 21 sombörjar "i" och slutar "1985/86:Ub285" bortha följande lydelse: Enligt utskottets mening har med sinvertikala organisation skapat en undervisningsform vars positivainlärningsklimat engagerat både föräldrar och elever på ett ovanligt sätt.Förutom att skolan erbjuder en alternativ arbetsform kan den också geerfarenheter av värde för det kommunala skolväsendet. Skolans karaktär är avunikt intresse. Av allt att döma är läget sådant att skolans fortbeståndkräver särskilda åtgärder i bidragshänseende. Detta bör enligt utskottetsmening beaktas vid behandlingen av skolans bidragsansökan. Vad utskottet anförtom särskilda åtgärder i bidragshänseende bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 23 bort ha följandelydelse: attriksdagen med anledning av motion 1985/86:Ub285 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Rättelse: Reservation 19 tillkommer (),--------- LarzJohansson (c) Beslijtshivåifråga om prövning av statsbidrag till UbU 1985/86:14 fristående skola (punkt 1, mom. 25) . (), Per (ni), (),() ' och LarzJohansson (c) anser ' ' ' ' ' ' ' rfe/i att den del av utskottets yttrande på s: 21 sombörjar "Enligt utskottets" och slutar "yrkande 17avstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet föreslår att i de fall den sökande skolanuppfyllerde krav som fastlagts i riksdagsbeslutet om statsbidrag tillfristående skolor och den berördakommunen tillstyrker ansökan bör'kunna fatta' ; I de fall SÖ avslår en ansökan skäll den berörda skolan ' kunnaanföra besvär hos regeringen.' ' '.-. dels att utskottets hemstäljan, under 25 bort ha följandelydelse: 25. beträffande beslutstiivå i fråga om prövning avstatsbidrag till fristående skola ..-,,. attriksdagen med bifall till motion 1985/86:Ub813 yrkande 17 beslutar attskolöverstyrelsen efter de kriterier som godkänt skall kunna förklarafristående skolor berättigade till statsbidrag, Lokalt utvecklingsarbete på lågstadiet (punkt 1,mom. Per , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 22 sombörjar "Utskottet ansluter" och slutar "motsvarande delar"bort ha följande lydelse: 1 nuvarande statsfinansiella läge är det nödvändigt attgöra besparingar och omprioriteringar på åtskilliga områden. Detta gäller bl.a. lokalt utvecklingsarbete på lågstadiet. Utskottefvill understryka attbarnens anpassningssvårigheter på lågstadiet aldrig kan bemästras utan enaktiv föräldrainsats. Temporära personalförstärkhingar på ' lågstadiet kan inteförändra de grundläggande orsakerna fill'dägéhs'problerri. Utskottet villdessutom erinra om motionärernas krav orh ett'årskurslöst lågstadium. Åberopande vad som anförts föreslår utskottet attriksdagen med bifall till motion 1985/86:Ub838 yrkande 10 i denna del och medavslag på motion 1985/86:Ub272 yrkande'9 i denna del som sin mening gerregeringen till känna att bidraget till lokalt utvecklingsarbete på lågstadietskall avskaffas. deb att utskottets hemställan under27 bort ha följande lydelse: 27. beträffande lokah utvecklingsarbete pålågstadiet att med bifall till motion 1985/86:Ub8.38 yrkande 10 idenna del och med avslag på motion 1985/86:Ub272 yrkande 9 i denna del som sinmening ger regeringen till känna vad vad utskottet anfört, Tidigarelagd skolstart (punkt 1, mom. 28) PerUnckel, och (alla m) anser dels attden del av utskottets yttrande på s. 23 som börjar "Enligt skollagen" och slutar" 1985/86:Ub304" bort ha följande lydelse: 40 Den svenska skolstarteivsker sent sett ur ettinternationellt perspektiv. 1 ' UbUl 985/86' 14 Statistical Yearbook. 1984, finns åldern för skolstarten redovisad för-' v, Av dessa är det bara 39 länder soin låter barnen vänta med , : - ... j ; av länderna, dvs. 97 länder, sker . Av 32 länder är det bara nio som har satt ::< I har föräldrarna, genom en lag , : 1985, rättatt efter samråd med skolan låta barn börja skolan det år under vilket barnetfyller före . En sen skolstart missgynnar de elever som inte hemma kanfå utlopp för sitt naturliga och spontana intresse för att lära. Daghemmenssyskorigrupper skapar inte heller någon bra miljö för barn som vill lära. 1synnerhet barn med behov av särskilt stöd får en sämre inlärningsstart än vadsom är önskvärt och möjligt. Mot denna bakgrund anser utskottet att skolstartsåldernbör sänkas. Viss flexibilitet bör dock finnas. Föräldrar bör få rätt attuppskjuta skolstarten för sina barn till sjuårsåldern om detta anses passabättre. Lågstadiet bör göras årskurslöst och flexibelt till sinomfattning. Med en studieuppläggning av detta slag kan skolan se till atteleverna, när de fortsätter vidare till mellanstadiet, har förmågan atttillgodogöra sig den utbildning som där erbjuds. Ett lågstadium efter dessa riktlinjer är möjligen mer krävandeför lärarna än dagens organisation. Det kräver sannolikt dessutom mer resurser.Kan barnen ges en god skolstart undviks emellertid åtskilliga problem somskolan i annat fall tvingas söka lösa senare . Särskilduppmärksamhet bör i sammanhanget ägnas frågan om hur den kompetens som finnshos förskollärarna skall tas till vara. Med det förslag utskottet här har anslutit sig till kanelever komma att lämna vid en lägre ålder än . För de eleversom går vidare till gymnasieskolan är detta knappast något problem. I synnerhetgäller detta om ÖGY:s förslag om en förlängning av gymnasieskolans tvåårigautbildningsvägar förverkligas. För den mycket lilla grupp, som inte vill gå vidare tillutbildningen inom gymnasieskolan och som inte fyllt det kalenderårgrundskolan avslutas, bör övervägas ett skolpliktskrav av innebörd att elevernaär skolpliktiga till dess de fyllt på sätt som anges i motion1985/86:Ub254. Motionärernas förslag om en förändring av dagens uppföljningsansvartill en mera allmän organisation för kompletteringsutbildning finner utskottetändamålsenlig. Genom denna skall den icke-gymnasiala utbildning som elevernaefter kan ha behov av kunna erbjudas. Stora krav måste ställas påen flexibel organisation så att studieförseningar inte onödigtvis uppkommer.Den tidigare skolstarten gör att tid åldersmässigt finns till förfogande för ensådan komplettering och kvalitetsförstärkande verksamhet. Den utbildningsorganisation som utskottet här har förordatförenar möjligheten att stödja elever utan speciella yrkes- eller studiemässigaframtidsplaner med önskvärdheten att kunna ställa kunskapsmässiga krav införinträdet i gymnasieskolan. Regeringenbör lägga fram förslag om försöksverksamhet med dels 41 skolstartvid ålder, dels ett flexibelt lågstadium m. m. i enlighet med LfbU1985/86:14 förslagen i motion 1985/S6:Ub254. Utskottet föreslår att med bifall till motion1985/86:Ub254 och med anledning av motionerna 1985/86:Ub213 yrkande 1 ochl985/86:Ub304 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omen tidigarelagd skolstart. dels att utskottets hemställanunder 28 bort ha följande lydelse: 28. beträffande tidigarelagd skolstart attriksdagen med bifall till motion 1985/86:Ub254 och med anledning av motionerna1985/86:Ub213 yrkande 1 och 1985/86:Ub304 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Tidigarelagd skolstart (punkt 1, mom. 28) () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 23 sombörjar "Enligt skollagen" och slutar " 1985/86:Ub304" bortha följande lydelse: lade fram sina förslag, harförutsättningarna för dess argumentering i stora delar drastiskt förändrats.Det gäller framför allt dess argument mot en tidigareläggning av skolstarten. Enligt kommittén kommer en tidigareläggning av skolstartenatt kräva en allmän förskola för femåringar, vilket sägs medföra en extrakostnad för statens del om ca 400 milj. kr. Riksdagsbeslutet om en skyldighetför kommunerna att anordna förskola för bl.a. femåringar föreligger numera,varför kostnaden kommer att belasta statsbudgeten oavsett vilken skolstartstidpunktsom gäller. Kommitténs övriga jämförelser mellan en förskola försexåringar och ett lågstadieår för sexåringar är inte förutsättningslösa ochhar därför blivit missvisande för remissinstanserna. Kommittén har t. ex. valtår 1983 som utgångspunkt för sina sammanfattande kostnadsberäkningar, trots attett nytt, förbättrat bidragssystem för barnomsorgen trädde i kraft den 1januari 1984 innebärande bl.a. bidrag för varje barn inskrivet på deltid idaghem eller familjedaghem. Dessa grundfakta undanhålls läsarna av betänkandet. 1985/86:209, SoU 1985/86:5, rskr.1985/86:27) beslöt om ett särskilt statsbidrag till den öppnaförskolan och deltidsförskolan. Förskolan omfattar daghem, familjedaghem, öppen förskolaoch deltidsgrupp. var av samtliga barn iförskoleåldern inskrivna i daghem eller familjedaghem (SoU 1985/86:5, s. 6).Till bilden hör att av dessa barn var ca 2/3 på daghem (kommunalainstitutioner) och ca 1/3 i familjedaghem. Härav följer att det sannolikt bliren nundredel av samtliga sexåringar som genom närvaro i kommunala institutionerkommer att kunna vara med om den nya verksamhet som Förskola-skola-kommitténönskar få till stånd inom bl.a. förskolan. Genomen tidigarelagd skolstart ger man däremot saititligabarn,närde äri en mycket receptiv ålder, möjlighet att få extra träning avbasfärdigheter. Detta är en stor fördel. En tidigareläggning av skolstartenförutsätter självfalletatt man under hela lågstadiet utgår från det enskilda barnets UbU 1985/86:14mognadsnivå, motivation, behov och förutsättningar när kunskaper lärs in ocholika färdigheter tränas. Barn bör få delaktighet i envälstrukturerad pedagogisk verksamhet med successiva inlärningsmål iförhållande till det enskilda barnets tillväxtprocess fysiskt, psykiskt, tankemässigt,språkligt och socialt. En verksamhet enligt dessa intentioner sker enligtutskottets mening bäst för sexåringarna genom en tidigarelagd skolstart. Ett ytterligare skäl för att sexåringsverksamheten bör skeinom ramen för skolplikten är att barn med behov av särskilt stöd tidigarekommer i åtnjutande av skolans stödresurser. Det totala statsbidraget per barn och år i förskolan utgårmed belopp från . Det kommande beredningsarbetet bör bl. a.syfta till att inom kostnadsramarna för barnomsorgen för sexåringar delsersätta statsbidraget till denna åldersgrupps förskola med ett statsbidragtill lärarlöner för en inledande årskurs på lågstadiet, dels låta de kommunalakostnaderna för sexåringarnas förskola i stället avse vissa kommunala kostnaderför lågstadiet samt tillsyn efter skolans slut för de sexåringar vilkasföräldrar önskar en sådan. Med en tidigarelagd skolstart slipper man ett system medtvå huvudmän för den pedagogiska verksamheten för sexåringar och sjuåringar.Ett sådant system riskerar att leda till omfattande extra arbetsinsatser.Härtill kommer att behovet av nybyggnation för en utbyggnad av förskolanminskar och färre klasslärare behöver sägas upp när elevkullarna minskar. Regeringen bör lägga fram förslag om försöksverksamhet medskolstart . Erfarenheterna från denna försöksverksamhet börligga till grund för utformningen av en extra, inledande årskurs på lågstadiet. Utskottet föreslår a« med bifall till motion1985/86:Ub213 yrkande 1 och med anledning av motionerna 1985/86:Ub254 och 1985/86:Ub304 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om entidigarelagd skolstart. dels att utskottets hemställanunder 28 bort ha följande lydelse: 28. beträffande tidigarelagd skolstart attriksdagen med bifall till motion 1985/86:Ub2l3 yrkande 1 och med anledning avmofionerna 1985/86:Ub254 och 1985/86Ub304 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Tidigarelagd skolstart (punkt 1, mom. 28) () och () anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 23 som börjar"Enligt skollagen" och slutar "1985/86:Ub304" bori ha följandelydelse: Beredningen av förslag böravvaktas innan gör något uttalande om tidpunkt för skolstart. Ett antal kommuner har uttryckt önskemål om försöksverksamhet med tidigarelagd skolstart. Självfallet är det regeringens sak att avgöra hur ifrågavarande kommittéför slag skall beredas inom . Utskottet förutsätter emellertid att 43 regeringen prövarmöjligheten och behovet av en försöksverksamhet med UbU 1985/86:14 tidigarelagd skolstartinnan slutlig ställning tas till utredningens förslag. Huvudsyftet i mofion1985/86:Ub304 skulle därigenom kunna tillgodoses. Med hänvisning härtillföreslår utskottet att med bifall till motion 1985/86:Ub304 och medanledning av motionerna 1985/86:Ub213 yrkande 1 och 1985/86:Ub254 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet dels att utskottets hemställan under 28 bort haföljande lydelse: 28. beträffande tidigarelagd skolstart att med bifallfill mofion 1985/86:Ub304 och med anledning . av motion 1985/86:Ub213 yrkande 1och 1985/86:Ub254 som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottetanfört, Matematik i skolan (punkt 1, mom. 32) BjörnSamuelson (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 25 som börjar "Utskottethar" och slutar "i " bort ha följande lydelse: De undersökningar till vilka föredragande statsråd refererar utgörinte tillräckligt underlag för att nu avsätta särskilda medel förförstärkningsinsatser på matematikens område. Arbetsgruppens förslag tillåtgärder bör avvaktas. Anvisande av medel för förstärkning avmatematikundervisningen bör således anstå till dess att arbetsgruppens förslagbehandlats. dels att utskottets hemställan under 32 bort haföljande lydelse: 32.beträffande matematik i skolan att med bifalltill motion 1985/86:Ub272 yrkande 11 i denna del avslår proposition1985/86:100, Besparingsmetod (punkt 1, mom. 33) PerUnckel, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 25 börjar "Utskottetvill" och på s. 26 slutar "till känna" bort ha följande lydelse: Påutbildningsområdet föreslår regeringen en minskning av statsbidraget tilllärarlönerna. Detta förslag kan utskottet inte biträda. I moderata motionerföreslås besparingar i fråga om statsbidrag som sammantagna skapar rimligarearbetsförutsättningar för kommunerna. Strävan i förslagen är att i första handreducera de mest specialdestinerade bidragen. En sådan besparingsstrategi - iförening med en medveten prioritering av ungdomsskolans arbete - är enligtutskottets mening bäst ägnad att garantera att tillgängliga, resurser kommertill bästa möjliga användning. Besparingsmetod(punkt 1, mom. 33) UbU 1985/86:14 PärGranstedt (c) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 25 börjar "Utskottetvill" och på s. 26 slutar "till känna" bort ha följande lydelse: Utskottethar uppfattningen att någon besparing ej bör genomföras på statsbidraget tilllärarlöner. Alternativa besparingsförslag finns i motioner från somhänvisats till finansutskottet. Regeringen bör återkomma till medförslag till besparingar i linje med yrkandena i dessa motioner. Besparingsmetod (punkt 1, mom. 33) BjörnSamuelson (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 25 börjar "Utskottetvill" och på s. 26 slutar "till känna" bort ha följande lydelse: Någonminskning av statsbidragen på skolans område bör inte ske. Utskottet anser detvidare viktigt att basområden för undervisning som skolhälsovård, läromedel m.m. garanteras. Utskottet vill därför förorda en ny arbetsgivaravgift tillskolans verksamhet motsvarande av bruttolönesumman. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. Anslagsbeloppet (punkt 1, mom. 35) PerUnckel, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 26 börjar "Det totala"och slutar "14 ." bort ha följande lydelse: Medhänvisning till sina tidigare ställningstaganden föreslår utskottet attriksdagen till Bidrag till driften av grundskolor m. m. för /87anvisar ett förslagsanslag av 14 . dels att utskottets hemställan under 35 bort haföljande lydelse: 35. beträffande anslagsbeloppet att till Bidragtill driften av grundskolor w. m. med bifall till motionerna 1985/86:Ub213yrkande 19 i denna del, 1985/86:Ub813 yrkande 4 och yrkande 6 i denna del,1985/86:Ub838 yrkandena 9, 10 och 14 i motsvarande delar samt yrkande 15, medanledning av proposition 1985/86:100 och motion 1985/86:Ub272 yrkande 12 samt medavslag på motionerna 1985/86:272 yrkandena 2 och 11 i motsvarande delar,1985/86:Ub803 yrkande 1 i denna del, 1985/86:Ub8l3 yrkande 5 i denna del och1985/86:Ub838 yrkande 12 i denna del för /87 anvisar ettförslagsanslag av 14 . Anslagsbeloppet(punkt 1, mom. 35) UbU 1985/86:14 () och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 26 börjar"Det totala" och slutar "14 ." bort haföljande lydelse: Med hänvisning till sina tidigare ställningstagandenföreslår utskottet att fill Bidrag till driften av grundskolor m. m.för /87 anvisar ett förslagsanslag av 15 . dels att utskottets hemställanunder 35 bort ha följande lydelse: 35. beträffande anslagsbeloppet att till Bidrag till driften av grundskolor m. m. med bifall till motionerna 1985/86:Ub213 yrkande 19 i denna del, 1985/86:Ub272 . yrkande 2i denna del, 1985/86:Ub803 yrkande 1 i denna del, 1985/86:Ub813 yrkande 4 samtyrkandena 5 och 6 i motsvarande delar och 1985/86:Ub838 yrkande 9 i denna del,med anledning av proposition 1985/86:100 och motion 1985/86:Ub272 yrkande 12och 1985/ 86:Ub838 yrkande 15 och med avslag på mofionerna 1985/86:Ub272yrkande 11 i denna del och 1985/86:Ub838 yrkandena 10, 12 och 14 i motsvarandedelar för /87 anvisar ett förslagsanslag av 15 . Anslagsbeloppet (punkt l,mom. (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 26 börjar"Det totala" och slutar "14 ." bori haföljande lydelse: Med hänvisning till tidigare ställningstaganden föreslår utskottet att ,, , riksdagentill Bidrag till driften av grundskolor m. m. för /87 anvisarett förslagsanslag av 15 . deb att utskottets hemställan under35 bort ha följande lydelse: 35. beträffande aitslagsbeloppet att riksdagentill Bidrag till driften av grundskolor m. tn. med bifall till motionerna1985/86:213 yrkande 19 i denna del, 1985/86:Ub272 yrkandena 2 och 11 imotsvarande delar och yrkande 12, 1985/ 86:Ub803 yrkande 1 i denna del,1985/86:Ub8l3 yrkande 4 och yrkande 5 i denna del, med anledning av proposition1985/86:100 och motion 1985/86:Ub838 yrkande 15 och med avslag på motionerna1985/86:Ub813 yrkande 6 och 1985/86:Ub838 yrkandena 9, 10,12 och 14 imotsvarande delar för /87 anvisar ett förslagsan-; slag av , Avslag på förslaget om ett nytt anslag (punkt 2,mom. Per , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 29börjar "Medel under" och slutar "av " bort haföljande lydelse: Med hänvisning till vad som anförtsi motion 1985/86:838 föreslår utskottet att avslår regeringensförslag att till ett nytt anslag Särskilda åtgärder i anvisa . Som utskottet redovisat i det föregående bör i stället 39 900 000kr. tillföras förstärkningsresursen under anslaget Bidrag till driften avgrundskolor m. m. och ytterligare . anvisas för handikappadesspeciella behov under ett särskilt anslag.