bet · G901AU11 · 1985-12-31 00:00:00 — måste kraven pä effektivitetoch flexibilitet inom den offentliga sektorn vara stora och förändringar kanförutses som gör del angeläget att kvinnornas arbetsmarknad vidgas. Åtgärdervidtas också fortlöpande inoin bl. a. arbetsmarknads- och utbildningspolitikensom avses leda till all fler kvinnor söker sig till andra yrken än detraditionellt kvinnodominerade. Mot bakgrund av vad här sagts finner utskottetall någol uttalande med anledning av molion A246 i denna del inle bör ske.Motionen avstyrks alltså. I förra årets arbelsmarknadsbeiänkande (AU 1985/86:11 s.34-36) gavs en återblick på hur ungdomens arbetsmarknadssituation utvecklatsunder 1970-lalet och den första hälften av 1980-talel. Översiktligt behandladesäven de åtgärder som vidlogs till stöd för ungdomarna. Med hänvisning till den redovisningen skall här endasterinras om att situationen pä arbetsmarknaden successivt försämrades förungdomarna det här gäller. Sin högsta nivå nåddeungdomsarbetslösheten (7, 6 resp. , vilket kanjämföras ). sjönk den till . En vissförbättring fortsatte . Den genomsnittiiga arbetslösheten blandungdomar gick visserligen ned endast obetydligt, lill , menantalet ungdomar i åtgärder (AMU, beredskapsarbeten och ungdomslag) minskadefrån 63 1984 till 50 000 (årsgenomsnitt). Antalet sysselsatta ungdomarökade något. För de äldre ungdomarna, dvs. de i åldern , förblevarbetslösheten oförändrat hög. Arbetslöshetstalet för denna åldersgrupp harlegal runt 30 000 () sedan är 1982 och förändras endast obetydligt. Regeringen redovisar i budgetpropositionen alt det pågårolika utvärdering ar av verksamhelen med ungdomslag och av den försöksverksamhet som 29 pågår iÖrebro för ungdomar i åldern . Belräffande ungdomar i AU 1985/86:11denna ålder skall AMS dessutom lämna en redovisning för bakgrundsdata ochinsatser. Avrapportering skall göras och den bedöms av regeringentillsammans med den översyn som gjorts av den gymnasiala yrkesutbildningen geunderlag för fortsatta förbättringar av insatser för ungdomar. En vissutvidgning av kretsen ungdomar som skall omfattas av verksamhelen med ungdomslagföreslås i budgetpropositionen. redovisas i elt följande avsnitt. I denedan behandlade motionerna föreslås betydande förändringar av insalserna förungdomar. Moderata samlingsparfiet lar i ett särskill avsnitt imolion 1985/86;A225 upp förutsättningarna för ökad sysselsättning för ungdomoch föreslår alt vad som därvid anförs skall ges regeringen lill känna. Somorsaker lill ungdomarnas problem på arbetsmarknaden pekar motionärerna på demånga hinder som skapats genom löneavtal och nya lagar under 1970- och1980-talen. Som en annan viktig orsak anges brister i den praktiskayrkesutbildningen. I dessa delar efterlyser motionärerna realistiskaingångslöner för ungdom, möjlighet till provanställning ochen utbyggd lärlingsutbildning. De arbetsmarknadspoliliska särlösningarna för ungdomarbeklagas av motionärerna, som hävdar all sådana lösningar leder tillinlåsningseffekter genom att stora grupper ungdomar avskärmas från denreguljära arbetsmarknaden med dess möjligheter lill möten med tänkbaraarbetsgivare. Åtgärderna sägs dessutom leda till att andra ungdomar drabbas avarbetslös-hel genom all deras arbetsmöjligheter tas över av konstladeungdomsjobb. Utskottet avser inte att gå in på en närmare diskussion avde olika faktorer som moderata samlingspartiet anser vara väsentliga förungdomars sysselsättning eller brist på sysselsättning. Till en del återkommerutskottet lill dessa faktorer antingen i den följande framställningen eller isenare betänkanden. Allmänt kan konstateras alt skilda uppfattningar råder omde faktorer motionärerna velat framhålla och om de värderingar de redovisal.För sin del kan utskottet inte dela motionärernas synsätt, och i enlighethärmed anser utskottet att inte bör ställa sig bakom vad som anförs imolion A225 om förutsättningarna för ökad sysselsättning för ungdom. Motionenavstyrks sålunda i den delen. I samma motion, 1985/86:A225, föreslår moderatasamlingspartiet att ungdomslagen avskaffas från med hänsyn till de enligt motionärerna negativa erfarenheterna. Den lagstiftning verksamheten grundas på föreslås bli upphävd. Den avses bli ersatt med en ny form av insatser, av motionärerna benämnd arbetspraklik för ungdom, och den bygger pä erfarenhelerna från det kommunala uppföljningsansvaret för 16-17-åringar. Regeringen föreslås få i uppdrag att utforma förslag till den nya arbelsprakfiken enligt motionens riktlinjer. I första hand skall ungdo marna erbjudas utbildning, bl. a. lärlingsutbildning, eller intensifierad hjälp lill anställningar av arbetsförmedlingen. Om placering i utbildning eller anställning inte lyckas skall den unge efter normalt tre månaders arbetslöshet placeras pä arbetspraktikplals under en fid av upp . För de ungdomar som efter en första period av arbetspraklik inle lyckas få arbete skall individuella planer innehållande intensifierad arbetsförmedling, kom pletterande utbildning och möjligheter till ytterligare arbetsprakfikperioder 30 upprättas.I normala fall bör ungdomarna först efter en ny aktiv sökperiod ' AU 1985/86:11efter arbele kunna fä en ny arbetspraktikplals! Statsbidrag förutsätts utgå. 1första hand skall placering ske i det privata näringslivet. Ersättningen lill18-19-åringarna skall vara högre än för 16-17-åringarna. Avtal mellanarbetsmarknadens parter bör kunna iräffas om ungefär samma villkor som gällerför ungdomsplatserna. Även begär i motion 1985/86:A255 enomprövning av insalserna mol ungdomsarbetslösheten. Med beaktande av detsplittrade ansvaret för insalserna föreslås alt kommunerna får huvudansvaretför att bereda ungdomar i åldern utbildning eller arbele. Delnuvarande systemet med ungdomslag och ungdomsplatser slopas. De ekonomiskaresurser som ställs till förfogande för dessa åtgärder bör i nödvändigomfattning ställas till kommunernas förfogande. Insalserna skall avseutbildning eller yrkespraktik med placering i jobb på hela arbetsmarknaden.Yrkespraktikersällningen lill ungdomarna bör fastställas av staten. Regeringenföreslås få i uppdrag alt framlägga förslag lill dessa förändringar avinsalserna för ungdomar i åldern . Ungdomslagen kom till mot bakgrund av en alarmerandeökning av arbetslösheten bland ungdomar i åldern . Enighet rådde om attdet var förkastligt att ungdomar vid debuten i vuxenlivet skulle tvingas gåsysslolösa och uppbära kontant slöd frän del allmänna utan krav påmotprestafion. Med ungdomslagen avsågs all skapa ett skyddsnät för ungdomar somtrots egna och andras ansträngningar inle kunde finna något arbete och som inteheller var aktuella för fortsatt utbildning. Utskottet anser alt verksamhetenmed ungdomslag på det hela taget väl har lyckats uppfylla målsättningen attersätta sysslolöshet med meningsfull sysselsättning. När nu verksamheten harpågått finns möjligheter att utveckla den ytterligare på grundval avde erfarenheter som har vunnits. Del nya utvärderingsmaterial som framkommerbör därvid kunna tjäna till ledning. Från de nu angivna utgångspunkterna anser utskottet attdet inte är aktuellt att lägga ned verksamheten och ersätta den med helt nyainsatser. Det bör noteras att i varje fall förslaget från moderatasamlingspartiet accepterar att ungdomarna går arbetslösa i perioder mellan utbildningoch praktik. Därmed bryter motionärerna med det principiellt nya och unika medverksamheten med ungdomslag: all ge ungdomarna en i lag tryggad rält tillbetalt arbete. Utskottet avstyrker därmed motionerna A225 och A255 i nubehandlade delar. föreslår vidare i motion 1985/86: A255ålgärder för ungdomar i åldern . Dessa ungdomar bör få liknandemöjligheter som 16-19-åringarna till utbildning och yrkesprakfik. Enparlamentariskt sammansatt utredning bör tillsältas med uppgift att analyseraoch finna lösningar på svårigheterna för denna ungdomsgrupp att vinna inträdepå arbetsmarknaden. Problemen för ungdomar i åldern 20-24 är uppmärksammasvidare i motionerna 1985/86;A257 av m. fl. (s) och 1985/86;A270 av (). I den förstnämnda motionen (s) lämnas en redovisning försiluafionen på arbetsmarknaden för ungdomar i den aktuella åldersgruppen och motionä- 31 De yrkar att vad de anfört i denna del skall ges AU1985/86:11 regeringen lill känna. Vidare föreslär de att försök av det slag sompågår i med arbete och utbildning åt samma åldersgrupp skall få prövas iandra utsatta regioner. () föreslår i sin motion ett praktik- ochlärlingssystem för alla ungdomar . Platser bör inrättas på både denprivata och den offentliga seklorn. Målsättningen skall vara all ordna fastanställning efter praktik/lärlingstiden. Som utskottet inledningsvis påpekat är arbetslöshetenbland ungdomar i åldern oförändrat hög. Delta motiverar särskildaåtgärder för denna ungdomsgrupp. I pågår elttvåårigt försök med varvad utbildning och arbetspraklik. Försöksperioden går numol sitt slut, och detta pilotprojekt liksom motsvarande försök på andra hållbör kunna ge värdefulla erfarenheter till ledning för hur man skall komma tillrätta med de äldre ungdomarnas svårigheter på arbetsmarknaden. Det bör vararegeringens sak att bedöma i vilken ordning del material som framkommer skallutvärderas och slutsatser i form av åtgärdsinriklade förslag skall arbetasfram. Del är således enligt utskottets mening inle påkallat att ienlighet med förslag begär att en parlamentarisk utredningtillsätts för ändamålet. Yrkandel härom i motion A255 avstyrks därmed.Samtidigt avstyrks molion A270 (c) i förevarande del. AMS har, som redan nämnts, regeringens uppdrag att gebakgrundsdata och redovisa insatser för den ungdomsgrupp del här gäller. Elttillkännagivande till regeringen om den besvärliga situationen förungdomsgruppen såsom begärs i motion A257 (s) torde sålunda inte erfordras.Örebroprojektel bör försl utvärderas innan man lar ställning till om man skallbedriva en fortsatt och bredare upplagd verksamhet av delta slag liksom till deförändringar som kan behöva göras med hänsyn fill de erfarenheter som harvunnits. Utskottet avstyrker därmed även yrkandet i samma motion om liknandeförsök i andra regioner. föreslår i molion 1985/86: A259 en översyn avdet arbetsmarknadspolitiska åtgärdssystemet för ungdomar. Motionärerna menaratt för 16-17-åringar, 1819-åringar resp. 20-24-åringar varierar åtgärderna ifråga om utformning av huvudmän, ersättningsvillkor, statsbidrag ochsubventionsgrader och arbetstider. Åtgärderna är dåligt samordnade, och delråder en viss konkurrens mellan dem. Vidare föreslås i motionen att regeringen skall tainitiafiv lill överläggningar mellan parterna om särskilda ungdomsavtal somförutsätts bli kombinerade med en temporär nedsättning avarbetsgivaravgifterna med exempelvis första året, andra året, 5,0 %tredje året och fjärde året varefter nedsättningen upphör. Syftet är attbringa ned lönekostnaderna för ungdomarna och därmed öka deras konkurrenskraft. Utskottet har i ett tidigare sammanhang (AU 1984/85:11 s.51) vidgått att samordningen av åtgärderna i form av ungdomsplatser och ungdomslag hör till de problem som återstår all lösa. Slora och för ungdomarna svårförståeli ga skillnader råder i arbetstid och ersättningsnivåer. En samordning av de nämnda åtgärderna har redan tidigare aktualiserats av utskottet, och i förra 32 åretsbudgetproposition (bilaga 12 s. 114) upplystes att frågan var under AU1985/86:11 beredning i utbildnings- och arbetsmarknadsdepartementen. Vidövervägandena är det naturligt all även de särskilda insalserna för ungdomarsom är kommer med i bilden. Utskottet förutsätter attsamordningsproblemen uppmärksammas av regeringen vid de föreståendeutvärderingarna av ungdomsinsatserna utan ytterligare initiativ från riksdagenssida och anser att motion A259 pä denna punkt bör kunna anses besvarad därmed. Ungdomars ingångslöner har behandlats av utskottet ävenföregående år (bl. AU 1984/85:11 s. 40-41). När förslag har förts fram attbegränsa lönekostnaderna för ungdomar har utskottets huvudinvändning varit attdel är en vederlagen princip att löner och allmänna anställningsvillkorfastställs genom förhandlingar mellan parterna på arbetsmarknaden utaninblandning från statsmakternas sida. Den invändningen kan riktas också mol detnu föreliggande förslaget i motion A259 som innebär all regeringen på riksdagensuppdrag skall ta initiativ fill parlsöveriäggningar om särskilda ungdomsavial.Med hänsyn härtill och då arbetsmarknadsministern i budgetproposifionen (s.102) säger sig vara "medveten om att parterna på arbetsmarknaden har ettuttalat intresse av att medverka till lösningar på ungdomensarbelsmarknadsproblem" vill ulskollel inle heller i dessa delar föreslånågon ålgärd med anledning av motionen. Av delta följer all ulskoltet inle haranledning alt gå in pä motionens förslag om sänkta arbetsgivaravgifter, somalltså avstyrks. kommunisterna gör i motion 1985/86;A246 enkritisk genomgång av del nuvarande åtgärdssystemel för ungdomar. Genomgångenomfattar även egenföretagande bland ungdomar och ungdomskooperaliv saml deolika former av lärlingsutbildning som föreslagils i skilda sammanhang.Motionärerna anser att del i många av de vidtagna specialåtgärderna döljer sigen orättvis behandling av ungdomen, inte minst lönemässigt. De säger sig tro påatt ungdomskooperaliv, rättvisa lärlingssystem och rejäla yrkesutbildningar kanspela en posiliv roll. Men i grunden är problemet med ungdomsarbetslöshetendjupare än så och måste bekämpas med kraftfulla insatser för att skapa fastajobb med lön som går alt leva på. De nya arbetstillfällena bör kunna tas framgenom en massiv satsning på utbyggande av vård, omsorg och utbildning/kultur,finansierad genom skärpt kapitalbeskattning. Motionärerna yrkar att dettaskall ges regeringen till känna. Uppbromsningen av den offentliga sektorns expansion medett minskal utbud av nya arbetstillfällen som följd bidrar till ungdomarnassvårigheter på arbetsmarknaden. I motsats till motionärerna tror utskottetemellertid inte all en ensidig satsning på ulbyggnad av den offenfiiga seklornpå det säll de förespråkar löser ungdomarnas sysselsättningsproblem ochavstyrker därför att gör det i motionen begärda tillkännagivandettill regeringen. I en annan motion, 1985/86: A252, begär vänsterpartietkommunisterna alt regeringen skall tillsätta en utredning med uppgift altkartlägga den ekonomiska situationen för ungdomar. Regeringen har inlett ett utredningsarbete om bakgrundentill del ökande antalet socialbidragslagare, den s. k. nyfalfigdomen. Arbelel utförs av en särskild analysgrupp med statssekreterare som ordföran de. Det skall vara slutfört före utgången av . Därmed får motionens 33 3 1985/8Ö. önskemålom kartläggning anses vara tillgodosett. Motionen kan därför av AU1985/86:11 lämnas ulan ålgärd. Två yrkanden som rör lärlingsutbddning i hantverksyrkenläggs fram i molion 1985/86; A261 av m. fl. (c). Enligl det enayrkandet bör AMS få i uppdrag att presentera förslag med syfte all förbättraförutsättningarna för praklikarbele och lärlingsutbildning i hantverksyrkena.Det andra förslaget avser en översyn av olika regler i syfte alt göra dellättare för ungdomar att som lärlingar fä erfarenhet av olika hantverksyrken.Motionärerna nämner i det sammanhanget regler om arbetarskydd, försäkringar m.m. Motiveringarna lill yrkandena finns i motion 1985/86:N300om hantverk och hemslöjd. Utskottet uppfattar därför att det grundläggandesyftet med de nu redovisade yrkandena är att främja hanlverksnäringarna. Det ärnumera en målmedveten strävan att frigöra arbetsmarknadsverket från uppgiftersom inte i egentlig mening är arbelsmarknadspoliliska. Därför bör AMS intetilldelas en ny uppgift som i grunden är av näringspolitisk art. Motionenavstyrks därmed i den delen. Ulskoltet är inte heller berett att med motionensom underlag föreslå en regelöversyn av där begärt slag. Eftersom motionärernahävdar all bl. a. försäkringar är ett hinder för ungdomar att pröva olikahantverksyrken skall påpekas att de försäkringar det här gäller har tillkommitgenom avtal mellan arbetsmarknadens parter och därför kan påverkas till sillinnehåll endast i samma ordning. Motionen avstyrks följaktligen även i dennadel. Ulskollel har i det föregående redovisat ett förslag ifolkpartimotionen 1985/86: A259 om temporärt sänkta arbetsgivaravgifter iavvaktan på relativt sänkta ungdomslöner. En nedsättning avarbetsgivaravgifierna ulan koppling lill lönerna föreslås i två motioner,1985/86;A230 av () och 1985/86: A270 av (). Ibåda motionerna avses avgifter för ungdomar i åldern . Motion A230gäller en "viss nedsättning" av avgifterna ulan specificering.Kompensation lill socialförsäkringssystemet förutsätts. I motion A270 föreslåsall ATP-avgiften slopas utan alt kompensationsfrågan berörs. De båda motionsförslagen syftar till all göra det lättareför ungdomen att få anställning. Motionärerna gör ingen kostnadsberäkning, kan nämnas att i den nyssnämnda motionen, 1985/86:A259 (fp), beräknasinläklsborifallet för den avgifisnedsälthing som där föreslås till mellan 1,0och . Beräkningen bör kunna godtas som en överslagsvisgjord kalkyl och visar att del är fräga om belydande ekonomiska konsekvenserför socialförsäkringssyslemei. Ulskoltet avstyrker motionerna. anför i molion 1985/86: A259 att det ärsjälvklart att ungdomar som försöker starta eget förelag möter slora svårigheter. De behöver kunskaper om bokföring och marknadsföring och annat som har att göra med 34 Motionärerna anser det vara en viktig uppgift för AU1985/86:11 arbetsmarknadspolitikenatt ge hjälp och stimulans åt ungdomar som vill starta Utskottet anser liksom motionärerna alt man bör ställa sigpositiv till ungdomars försök att driva egen verksamhet och därmed komma ur enarbetslöshetssituation. Möjligheter har också utvecklats lill olika former avarbelsmarknadspoliliskt stöd. Ungdomar i åldern kan i stället för attdella i ungdomslag få bidrag med . för att driva egen rörelse.De ungdomar som har fyllt kan få del av bidraget till arbetslösa somstartar egen verksamhet. Inom AMU ges särskilda starta-eget-kurser. Av medelfrån anslaget Sysselsättningsskapande åtgärder har barn- och ungdomsdelegationenkunnat stödja ungdomsföretagande. Medelslilldelningen för bl. a. del ändamåletföreslås nästa budgetär bli förstärkt. Motionärernas önskemål om arbelsmarknadspolilisktslöd lill ungdomsföretagande får med del nu redovisade anses vara i rimlig måntillgodosett. Motion A259 i den aktuella delen påkallar därför inte någonålgärd frän sida. Som nämnts föreslås i budgetpropositionen en uppräkningav de medel som ställts till barn- och ungdomsdelegalionens förfogande för attstödja bl. a. ungdomsföretagande. För nästa budgetär beräknas ell belopp om 15milj. m.fl. (c) yrkar i molion 1985/86:A275 att riksdagenskall uttala att hälften av del anslagna beloppet skall användas för satsningarpå kooperativt ungdomsföretagande och avse stöd till startfasen i sädanaförelag. Olika företagsformer, däribland kooperativa, har fått slödfrån barn- och ungdomsdelegalionen - motionärerna upplyser all 3 milj. kr.beviljades till kooperativt ungdomsföretagande . När nuanslagsramen vidgas väsenlligl utgår utskottet frän att del skall bli möjligtall ge ökat slöd lill denna företagsform. Utskottet är dock inte berett all på detsätt motionärerna begär prioritera stödet lill ungdomskooperativen iförhållande lill andra projekt för ungdomars sysselsättning som del kan varaanledning att stödja utan föreslär alt motionen med det anförda lämnas utanålgärd. () och () begär imotion 1985/ 86:A204 en översyn med syfte att anpassa bidragssystemet förarbetslösa ungdomar till den verksamhet som bedrivs inom de ungdomskooperativaprojekten. Motionärerna har inte gått in på vilka problem de anserföreligga i bidragshänseende när arbetslösa ungdomar deltar i ungdomskooperalivverksamhet. Utskottet är inte berett att föreslå någon ålgärd med anledning avmotionen som avstyrks. Ändring i lagstiftningen om ungdomslag Verksamheten med ungdomslag omfattar som tidigare nämntsungdomar i åldern . Regeringen föreslår i budgetpropositionen (s. 101-102) all ungdomar i vissa fall skall kunna anvisas arbete i ungdomslag redan innan de har fyllt . De fall det gäller är ungdomar som är och har avslutat en minsl tvåårig gymnasieutbildning. Se vidare bilaga 1. Utskottet biträder att denna begränsade utvidgning av kretsen ungdomar 35 medtillträde tUl ungdomslagen genomförs. En i sak likartad ålgärd har redan AU1985/86:11 innevarande budgetär fält vidtas i de s. k. frikommunerna. Detförslag till lagändring som läggs fram i propositionen tillstyrks alllsä avutskottet. () yrkar i motion 1985/86:A270 all riksdagenskall begära . förslag av regeringen om alt utöka arbetstiden i ungdomslagenlill , dvs. 8 limmar per dag. Vidare anser motionären allarbetsplaceringarna i ökad ulslräckning bör ske i näringslivet och alt de ävenbör kunna ske i enskilda hushåll. Arbete i ungdomslag är normalt på halvlid. Det kan i ochför sig synas önskvärt all förlänga liden i ungdomslag. Det är emellertid enkoslnadskrä-vande reform. Del kan påpekas all statens kostnader förungdomslagen budgelårel 1984/85 uppgick lill . Olikaåtgärder har vidtagits för att på annat sätt ge meningsfull sysselsättning, medutbildning, jobbsökaraktivileter etc., dvs. åtgärder som syftar till att slussaut ungdomarna på den öppna arbetsmarknaden. Kommunerna har dessutom möjlighetall på egen bekostnad förlänga arbetstiden i de enskilda fallen. Ulskotletavstyrker med det anförda motionen i denna del. Fler plalser för ungdomslagen i näringslivet är en frågasom återkommande behandlats i ulskollel som därvid haft tillfälle attutförligt -och även i bred politisk enighet - redovisa sin syn på frägan. Härskall särskill hänvisas lill de uttalanden utskottet gjorde i AU 1983/84:24 s.23-25 i samband med att det fastslogs i lagtexten att placering kan ske hosenskilda arbetsgivare. Utskottet slår för sin del fast vid dessa uttalanden ochanser del inle vara påkallal med del i mofionen föreslagna lillkännagivandettill regeringen. Motionen avstyrks sålunda även i den delen. Medelsanvisning till anslaget Statsbidrag för ungdomslag 1 540 556 000 1 180 000 000 1 200 000 000 Fränanslaget bekostas statens utgifter för verksamheten med ungdomslag. Regeringen föreslär under punkt B 6. (s. 100-102) allriksdagen skall till Statsbidrag för ungdomslag för /87 anvisaelt förslagsanslag av 1 . Med hänvisning lill moderata samlingspartiets förslag imolion 1985/ 86;A225 all avskaffa ungdomslagen och ersätta dem medarbetspraklikplat-ser yrkar m.fl. (m) i molion 1985/86;A266 attregeringens anslagsframställning skall avslås. I stället bör anvisas ell nyllförslagsanslag benämnt Statsbidrag för arbelspraklik för ungdomar om 720 milj.kr. Moderata samlingspartiels förslag all ersätta ungdomslagenmed nya former för utbildning, praktik och arbete har avstyrkts i delföregående. I konsekvens härmed avstyrks följdförslagen beträffandefinansieringen i motion A266. Regeringens förslag lill medelsanvisningfillstyrks. I molion 1985/86; A263 föreslår () ettvidgat studiestöd vid folkhögskolekurser. Meningen är all vid folkhögskolorna iKalmar län inrätta särskilda ungdomslinjer för arbetslös ungdom i åldern 16-24år med Studiestödet avses utgöra . per dag, dvs. AU1985/86:11 motsvara ersättningen i ungdomslag och pä ungdomsplatserna för16-17-åringar. Studiestödskosinaden beräknas första året lill 1 milj. kr. ochföreslås bli finansierad fill hälften genom omföring av medel från förevarandeanslag och i övrigt från anslag på huvudtitel. Förslaget i motionen innebär alt det i en avgränsad del avlandet införs en ny och relativt förmånlig form av studiestöd. Ett sådantregionalt studiestöd framstår som tveksamt från principiella synpunkter, ochutskottet avstyrker all det inrättas. Med detta ställningslagande saknasanledning för utskottet alt gå in på finansieringsdelen. Motionen avstyrksdärför i sin helhet. Statsbidrag till frivilliga försvarsorganisationer 'Häri ingår medel för förvaltningskostnader som fr.o.m. /86 beräknas under anslaget B 1. I enlighet med regeringens förslag under punkt B 7. (s.102-103) bör anslag för nästa budgelår anvisas med .