bet · G901SoU29 · 1985-12-31 00:00:00 — Enligt rapporten kan statens utbetalningar avutfyllnadsbidragen beroende pä storleken av basbeloppsförändringama - bli20-50 milj. kr. lägre om underhållsbidragen följer de faktiskabasbeloppsförändringama. Irapporten redovisas också de budgetmässiga konsekvensema för staten vid olikaantaganden om bidragsförskottsnivån. Räknat pä basbelopp skulle t. ex.vid ett uttag om av basbeloppet i stället för nuvarande 41 %bidragsförskottsnivän vara . Detta beräknas minskastatens utgifter med 50 milj. kr. Irapporten /85:7 anförs att bidragsförskottssystemet har stora brister,vilka bl. a. är att hänföra till bristande samordning mellan bidragsförskottslagenoch resp. den lagstiftning som reglerar betalningsskyldighetför fordringar i allmänhet. Härtill kommer att administra-tionskostnadema förbidragsförskottsverksamheten stigit snabbt och attadministrationen av verksamheten synes vara uppbyggd pä ett sådant sätt attonödigt höga handläggningskostnader uppstår. Ettbam har sålunda enligt endast rätt till underhällsbidrag ombamet behöver det, dvs. en behovsprövning görs. Vid den bedömningen tas hänsyntill barnets inkomster och tillgångar. Rätt till bidragsförskott däremotföreligger i princip sä snart barnet inte lever tillsammans med båda sinaföräldrar. För underhällsskyldiga i bidragsförskottssystemet kan vidareskyldigheten att betala underhållsbidrag till vara mindreomfattande än motsvarande skyldighet att betala direkt till barnet. Denavtalsfrihet som rader beträffande underhållsbidrag nödvändiggör, enligtrapporten, den nuvarande omfattande kontrollen av underhällsbidragen på försäkringskassornaslokalkontor. Bidragsförskottets konstraktion medför nämligen stora risker föratt underhållsbidrag fastställs till för låga belopp. Försäkringskassornahar, enligt rapporten /85:7, ingen eller endast en vag uppfattning omomfattningen av missbruket av bidragsförskottssystemet. Detta är bekymmersamteftersom bidragsförskottssystemets konstraktion och förutsättningama förrätten till bidragsförskott är sädana att systemet lätt kan missbrakas. Administrationskostnadernaför bidragsförskottsverksamheten vid för säkringskassoma har enligt rapporten i nominella belopp fördubblats mel lan budgetåren 1980/81 och 1983/84. Sistnämnda budgetår uppgick löne kostnaden pä försäkringskassoma enligt uppgift från 28 fill 104,6 milj. kr. ochenligt bidragsförskottsenkäten "(se nedan) fill 117 SoU 1985/86:29 Man kan ocksåmäta utvecklingen med hjälp av produkfivitets- måttet antalbidragsförskottsberättigade barn per helårsarbetare. budgetåren 1980/81 och1983/84 har produktiviteten mätt pä detta sätt sjunkit med nära 30%.Produktivitetsberäkningen har gjorts pä grundval av uppgifter fränriksförsäkringsverket. Inomramen för granskningen har revisorerna låtit genomföra en enkät ombidragsförskottsverksamheten till försäkringskassorna. Enkäten har rört delsvilka personalresurser kassorna under /84 disponerat förbidragsförskottsverksamheten, dels tillämpningen av regelsystemet i vissahänseenden . Enligt enkäten avsatte lokalkontoren budgetåret1983/84 betydligt mer personal (genomsnittligt ) förbidragsförskottsverksamheten än vad vidmedelsfill-delningen förutsatt. Irapporten dras slutsatsen att det inte är möjligt att eliminera bristerna i detnuvarande systemet utan att göra detta ännu krångligare och svårare atttillämpa. Enligt rapporten bör därför övervägas om inte införande av ett heltnytt system för statens stöd fill barn som inte lever tillsammans med bada sinaföräldrar vore en bättre lösning. Irapporten /86:1 jämförs olika länders familjerättsliga regler för underhålltill barn, bidragsförskottsregler, regler för indrivning av underhållsbidragoch i viss mån administrativa regler. För en sammanfattning hänvisas tillförslag 1985/86:17 s. Revisorernagör på grundval av granskningsrapporterna och remissvaren (förslag 1985/86:17s. 85 f.) följande bedömning. Det nuvarande regelsystemet för underhällsbidragoch bidragsförskott medför onödigt höga och alltmer ökande utgifter för /85 var statens nettoutgift för bidragsförskottssystemet ca 1,5miljarder kronor, exkl. administrationskostnaderna. Revisorernasekonomiska analys ger vid handen att de tunga utgiftspos-tema i systemet hänförsig till regeländringarna på grand av beslut om enunderhällsreform. Därtill kommer utgifter på grand av höjningen avbidragsförskottsnivån är 1981. Automatiken i bidragsförskottssystemet genombasbeloppsförändringar m. m. har också betydelse för statens utgifter liksomadministrationskostnaderna. Revisorernaskritik mot det nuvarande systemet för underhållsbidrag och bidragsförskottriktas mot de brister i lagstiftningen och i viss män i tillämpningen avlagarna, som medfört onödigt höga och alltmer ökande utgifter för staten.Bristerna i lagstiftningen gäller i första hand den bristandeöverensstämmelsen mellan och bidragsförskottslagen. Den mestuppenbara bristen enligt revisorerna är att ett barn kan ha rätt fill fulltbidragsförskott (. fr. o. m. ) trots attunderhållsbidrag inte utgår, därför att barnet saknar behov av underhällsbidrag,t. ex. pä grund av eget förvärvsarbete. Även i sådana fall då vårdnadshavaren självhar möjlighet att försörja barnet, utgår bidragsför- skott med utfyllnadsbidragsom en automafisk följd av ett lågt eller obefint- SoU 1985/86: 29 ligtunderhällsbidrag. Revisorernaanser vidare att den s. k. reduceringsregeln (se s. 12-13) till följd avsocialstyrelsens rekommendationer fått en mer generös tillämpning än vad somföljer av grunderna för lagstiftningen. Deregler i underhällsreformen som syftade till att mildra underhällsbördan förunderhällsskyldiga med svag ekonomi vilade enligt revisorerna pä ettofullständigt beslutsunderiag. Det saknades bl. a. kostnadsberäkningar införreformen. Enligt revisorerna brister det vidare i överensstämmelse mellanmålsättningen för reformen, nämligen att mildra underhållsbördan förunderhållsskyldiga med svag ekonomi, och reformens fakfiska utformning medlindring för alla underhållsskyldiga. Denkomplicerade regeluppbyggnaden har fört med sig att berörda föräldrar har svårtatt kontrollera rimligheten av ett fastställt underhällsbidrag. Detta är,anser revisorema liksom flera remissinstanser, en ytterligare nackdel med detnuvarande systemet. Grundorsakentill utgiftsökningen är enligt revisorerna att det nuvarande regelsystemetmedfört att det genomsnittliga underhällsbidraget inom bidragsförskottssystemeti stort sett legat på en oförändrad nivå sedan är 1981, sombidragsförskottsnivån stigit i takt med basbeloppsförändringarna. Revisorernakonstaterar att detta innebär att de underhållsskyldiga i allt mindre gradbidrar till barnens försöijning som utfyllnadsbidragen, det statligastödet, ökar. Revisorernaanser att bidragsförskottssystemets höga utgifter för staten måste vägas motsystemets samlade för- och nackdelar. Enligt revisorerna förefaller dock delarav det nuvarande regelsystemet och motsvarande kostnader inte motsvaras avfaktiskt konstaterade och generella behov. Granskningen har visat att barnentill vissa grupper av separerade föräldrar får ett - jämfört med andra familjeri samma ekonomiska situation -svårmotiverat stöd av staten. Enligt revisorernahar granskningen vidare visat att de underhållsskyldiga, vilkas underhållsbördaskulle lindras enligt 1978 ärs beslut om en underhållsreform, överlag hade ennågot bättre ekonomisk situation än vårdnadshavarna. Reformen ochregelsystemet, vilka medfört ökande statliga utgifter, är därför svåra attmotivera. Utöverde utgifter som ovan relaterats medför administrationen av systemet alltmer ökandeutgifter. Således har försäkringskassornas nominella lönekostnader förbidragsförskottsverksamheten fördubblats mellan budgetåren 1980/81 och 1983/84.Samtidigt har produkfiviteten mätt i antal bidragsberättigade barn perhelärsarbetare sjunkit . Revisorernahar på grundval av bidragsförskottsenkäten konstaterat att försäkringskassornaslokalkontor /84 avsatte betydligt mer personal förbidragsförskottsverksamheten än vad vidmedelstilldelningen föratsatt. Vidare pekar resultatet av enkäten pä attbidragsförskottsverksamheten vid de små lokalkontoren kostade betydligt mer perärende än vid de stora kontoren. Det är mot denna bakgrund bedömningen avfördelar och nackdelar med olika former av koncentration av verksamheten måstegöras. Revisorernaförordar med hänvisning till det anförda att man i första SoU 1985/86: 29hand utreder ett helt nytt system för statens stöd till barn som inte lever medbåda sina föräldrar. Denna utredning bör även inbegripa en översyn av vissadelar av . Enligtrevisorernas mening bör en reform pä detta område ha barnen som utgångspunkt.Därvid anser revisorerna att man bör sträva mot att alla barn oavsettföräldrarnas samlevnadsform i möjligaste män likställs, säväl vad gällerföräldrarnas ekonomiska ansvar som statens bidrag till barnens försörjning. Revisorernadelar den uppfattning som ett par remissinstanser fört fram, nämligen att ettväsentligt utökat allmänt barnstöd hade kunnat lösa många av de diskuteradeproblemen. Revisorerna anser dock att en sådan lösning nu är orealistisk medhänsyn till bl. a. de mycket stora krav den skulle ställa på statsbudgeten. Revisorernaanser att beträffande separerade föräldrar som själva kan försörja sina barnutfyllnadsbidraget har kunnat utnyttjas pä ett sätt som inneburit en relativorättvisa mot kärnfamiljerna. I den förstnämnda grap-pen finns detvårdnadshavare med tillräckliga inkomster - med hänsyn tagen till underhällsbidraget- för att försörja sina barn samt barn med tillräckliga inkomster för attförsörja sig själva. Beträffande separerade föräldrar som i sin nyafamiljesituation inte själva kan försörja sina barn finns det däremotuppenbarligen ett behov av ekonomiskt stöd. Revisorerna ifrågasätter dock omstödformerna för denna grapp bör vara andra än de som gäller för kärnfamiljermed försörjningssvårigheter. Dengrandsyn pä föräldrarnas ansvar som ger uttryck för anserrevisorerna inte böra ifrågasättas i detta sammanhang. Föräldrabalkensrättsuppfattning medför att varje separation mellan två föräldrar nödvändiggören individuell prövning av vad resp. förälder kan bidra med till barnensförsörjning. Ettav huvudproblemen i det nuvarande systemet är enligt revisorerna att detgenomsnittliga underhällsbidraget är sä lågt att det inte täckermer än en mindre del av barnens försöijning som statens kostnader förutfyllnadsbidragen alltmer ökar. Granskningen har enligt revisorerna gett vidhanden att det regelsystem som resulterar i ett lågt genomsnittligtunderhållsbidrag till vissa delar inte kan motiveras. Revisorernasförslag till utredning av ett nytt system inbegriper därför med bibehållandeav grundprinciperna enligt - en översyn av förbehållsreglerna iföräldrabalken jämte därtill hörande anvisningar. Utredningen bör enligtrevisorerna även inbegripa en prövning av huravida fördelarna med det nuvarandeumgängesavdraget är större än nackdelarna. De konstaterade problemen medbristande samordning mellan den nuvarande bidragsförskottslagstiftningen ochföräldrabalken bör självfallet övervägas enligt revisorerna. Meden inriktning mot jämställdhet mellan den underhållsskyldiges hemmavaranderesp. underhållsberättigade barn bör man enligt revisorerna utreda fördelningenav den underhållsskyldiges ekonomiska resurser. gan är om resursema såsomnu i första hand bör förbehållas hemmavaran- SoU 1985/86:29 de barn ellerom de bör delas lika mellan samtliga barn. Detandra huvudproblemet är att underhållsbidrag inte alltid betalas av deunderhållsskyldiga. Som ovan framgått (s. 20) är det endast en mindre del - 12till - av de förskotterade underhållsbidragen som betalas tillbaka i rätttid. av betalningarna sker först efter tvångsåtgärder, främst införsel. Revisorernaanser mot denna bakgrund att ett system i vilket man kan garantera alla berördabarn deras underhällsbidrag uppenbarligen fyller ett stort behov. Revisorernaförordar därför ett system med förskott pä det fastställda underhållsbidragetupp till en viss nivå. Ett sådant förskott kan kallas underhållsförskott. Närunderhållsbidrag inte är fastställt eller är fastställt till O kr. och förskottsåledes inte är aktuellt, bör särskilda åtgärder övervägas för devårdnadshavare som inte själva kan försörja sina barn (se nedan). Iett system med enbart förskott på underhällsbidrag skulle statens utgifter förde nuvarande utfyllnadsbidragen pä bortfalla. I ettsådant system måste man emellertid enligt revisorernas uppfattning räKua medatt underhällsbidragen höjs. Statens utgifter för förskotteradeunderhällsbidrag kommer dä att öka och besparingama att bli mindre än de angivna.1 ett sådant förskottssystem skulle de flesta av de grundläggande principiellabrister som har konstaterats i det nuvarande bidragsförskottssystemetelimineras eller minska. Dettredje huvudproblemet är att vissa separerade föräldrar - liksom vissaföräldrar i kärnfamiljer - inte har möjlighet att försörja sina barn. Enligtden stafisfik som ensamförälderkommittén tagit fram är det framför alhensamboende vårdnadshavare och deras barn som är en ekonomiskt sett utsattgrapp. De ensamboende vårdnadshavarna består till övervägande del av kvinnor,vilka genomsnittligt har sämre inkomster än män. Revisorernaanser därför att den föreslagna utredningen bör ta upp frågan om ett selektivtstödsystem för de barn vars föräldrar inte själva kan försörja dem. Det börutredas om samma stödsystem kan utnyttjas oberoende av vilken familjetyp somär berörd. Exempel på existerande offentliga selektiva stödsystem ärbostadsbidragssystemet och den kommunala . Revisorerna anser attutredningen förutsättningslöst bör pröva existerande stödformer för deföräldrar som inte själva kan försörja sina barn. Borttagandet avutfyllnadsbidraget ger förutsättningar för finansieringen av ett ökatselektivt stöd till barn. Sammanfattningsvisutgår revisorerna från tre övergripande principer, nämligen att en reform på detta område bör habarnen som utgångspunkt, att alla barn - oavsett föräldrarnas samlevnadsform -i möjligaste män likställs och att grandsyn attunderhållet beräknas med hänsyn till bamets behov ochföräldrarnas samlade ekonomiska förmåga bibehålls. Beträffande utredningensinriktning föreslår revisorerna 1985/86: 29 att ett nytt stödsystemsamordnas med , attstöd av den typ som det nuvarande utfyllnadsbidraget utgör inte bör utgå tillbarn vars föräldrar kan försörja dem eller till barn som kan försörja sigsjälva, attstöd till barn vars föräldrar inte själva kan försörja dem i princip skall varaoberoende av föräldrarnas samlevnadsform, attföräldrabalkens regler om förbehällsbelopp m. m. jämte därtill hörandeanvisningar, fördelningen av underhällsskyldigas resurser mellan hemmavarandeoch underhållsberättigade barn samt umgängesavdraget ses över, attett system med enbart förskott på det fastställda underhällsbidraget upp viss nivå övervägs, attett selektivt ekonomiskt stöd till de barn vars föräldrar inte själva kanförsörja dem övervägs, attskuld för underhållsbidrag i största möjliga utsträckning jämställs med andraskulder, att metoden förindexuppräkning av underhållsbidrag m. m. ses över, attfrågan prövas huruvida statens återkrav av förskotterade underhållsbidragskall handläggas som allmänt mål vid kronofogdemyndigheterna, attsamtidigt som ohka lösningar för ett nytt system övervägs, administrationskostnadernaoch riskerna för missbrak beaktas och attutredningen genomförs så att ett fullständigt beslutsunderlag med relevantakostnadsberäkningar kan presenteras för . Iavvaktan pä resultat av det föreslagna utredningsarbetet anser revisorer-: naatt vissa kortsiktiga åtgärder, som eliminerar eller minskar några av dekonstaterade bristema i nuvarande system, bör övervägas. Revisorerna föreslår pådenna punkt attsocialstyrelsens rekommendation i de allmänna råden ses över i syfte attutforma reduceringsregeln i enlighet med grunderna för lagstiftningen, atten sänkning av bidragsförskottsnivän från till av basbeloppetövervägs, attbehovsprövning mot barnets inkomster övervägs inom bidragsförskottssystemet, attden underhällsskyldiges skyldighet att betala underhållsbidrag tillförsäkringskassan räknas från och med tidpunkten för bidragsförskottsbeslutet, attdet bör åvila de underhällsskyldiga att i tillämpliga fall styrka sin bristandeförmåga att betala underhållsbidrag, attutbetalning av bidragsförskott skall göras den månad förskottet avser, attkravrutinerna ändras så att betalningspåminnelse och betalningsanmaning skersamtidigt, att preskriptionstidenförlängs till , att införseltiden förlängstill fem är. 3 1985/86. att införsel tillåts i arbetslöshetsersättning och vissaandra löneliknande SoU 1985/86: 29 ersättningar, att rätten till umgängesavdrag enligt föräldrabalkensamordnas med rätten till umgängesavdrag enligt bidragsförskottslagen, att den underhållsskyldiges centralkontor blir behörigtatt fatta beslut såväl om umgängesavdrag på underhållsbidraget som på bidragsförskottetoch att de administrativa rafinerna ses över i samband med attregeländringar övervägs. I ett antal motioner som väckts tas upp frågor om översyn av systemet för bidragsförskott ochunderhållsbidrag eller delar av detta system. I motion 1985/86:So611 av () hemställsatt hos regeringen begär en översyn av bidragsförskottssystemet isyfte att undanröja de svårigheter som vidlåder systemet. Motionens beskrivningav svårigheterna har som utgångspunkt revisorers rapport omhandläggningen av bidragsförskottsärenden (Rapport 1984/85:7). Enligt motionenriktas i rapporten härd kritik mot handläggningen av och administrationenkring bidragsförskottsärenden. 1 motion 1985/86: So618 av och (båda m) påtalas olika problem vad gäller systemet för underhällsbidragoch bidragsförskott. 1 yrkande 1 hemställs att ger regeringen tillkänna vad som anförts om att bidragsförskott bör behovsprövas i förhållandefill vårdnadshavarens och barnets ekonomiska situafion. Bakgrunden är att ocksåbarn som har egen inkomst och egna tillgångar kan ha rätt till bidragsförskott.Motionärerna åberopar vidare uttalanden av att bidragsförskottendast bör utges om inte föräldrarna själva kan försörja barnet. I yrkande 2 hemställs att ger regeringen tillkänna vad som anförts om att bidragsförskottet bör minskas - inte höjas som förnärvarande - om allmänna barnbidraget höjs. Enligt motionen kan dagens systemge stötande och ur samhällsekonomisk synpunkt helt horribla effekter.Utfyllnadsbidraget ökar nämligen om underhållsbidraget jämkas nedåt på grund avatt vårdnadshavaren fått högre inkomster eller om barnets sociala förmåner, t.ex. barnbidraget, ökar. I yrkande 7 hemställs att ger regeringen tillkänna vad som anförts om utbetalning av bidragsförskottet sä att detsammanfaller med inbetalning av underhållsbidraget. Bakgrunden är attbidragsförskottet utbetalas den 20:e medan underhållsbidraget förfaller tillbetalning den sista i samma månad, dvs. månaden före den som bidraget avser.Denna skillnad beräknas kosta staten omkring 3 milj. kr. Fleramotioner berör underhällsbidragens fastställande och beräkning. I SoU 1985/86:29 motionen 1985/86: L236 av och (båda s)hemställs att hos regeringen begär förslag om ändrad ordning förfastställande av underhållsbidrag. I motionen anförs att nuvarande ordningoundvikligen leder fill långa handläggningsfider i jämkningsärenden,kompetenskonflikter och dubbelarbete mellan berörda myndigheter samt risk förrättsförluster för barnet i de fall bidragsförskott vägras på grund av attkassan anser underhållsbidraget för lågt. Med hänvisning till de förslag somframlagts av familjelagssakkunniga och ensamförälderkommittén anförmotionärerna att det är angeläget att fä till stånd en ändrad administration ifråga om fastställande av underhållsbidrag. I motion 1985/86: L259 av och (båda m) yrkande 1 föreslås att ger regeringen till känna vad imofionen anförts om översyn av reglerna för beräkning av skäligt underhållsbidrag.Motiveringen till yrkandet finns i motionen 1985/86: So618, vari framhålls attföräldrar har avtalsfrihet beträffande underhållsbidrag. Eftersom barnet iprincip alltid är garanterat att få ett belopp motsvarande bidragsförskottetligger det enligt motionärerna knappast i föräldrarnas intresse att kommaöverens om ett högt underhällsbidrag. 1 yrkande 2 i motionen föresläs attriksdagen ger regeringen till känna vad i motionen har anförts om attförsäkringskassan bör ges laglig möjlighet att uppträda som barnets ombud viddomstol. Motionärerna erinrar om att om underhällsbidragen inombidragsförskottssystemet genomsnittligt är . för låga, sä innebär dettaökade statliga utgifter för utfyllnadsbidrag med omkring 30 milj. kr. Även i motion 1985/86: L22I av () påpekasrisken av att domstolarna fastställer ett för lågt underhällsbidrag. Det bästasättet att komma till rätta med detta problem torde enligt motionen vara attgöra underhällsprocessen indispositiv. Härigenom skulle domstolarna fä enskyldighet att på eget inifiativ utreda den underhållsskyldiges verkligainkomster. I motionen hemställs att hos regeringen begär en översynav möjligheterna att göra tvistemålen om underhällsbidrag indispositiva. I motion 1985186: L214 av och (båda m) hemställs att hos regeringen begär förslag om attförsäkringskassan bortkopplas från den administrativa hanteringen av avdrag pämä-nadsunderhållet då barn vistas hos den underhållsskyldige föräldern (yrkandeI) samt att hos regeringen begär förslag om att ersättningen istället regleras vid upprättande av avtal mellan föräldrarna (yrkande 2).Motionärerna anser det inte rimligt att behälla nuvarande tidskrävande och kostsammaadministrafion av de små belopp som det rör sig om i de flesta fallen. Ettenklare och smidigare sätt är enligt motionärerna att ersättning vid barnsvistelse hos den underhållsskyldige i stället regleras i det avtal somupprättas mellan föräldrarna och att bortkopplas. Nära samband med reglerna om umgängesavdrag har frågan omrese kostnader vid utövande av umgängesrätt. 1 motion L222 av och (båda c) hemställs om ett tillägg till 6 kap. 15 § i föräldrabal- 35 ken av innehåll attföräldrarna gemensamt skall dela ansvaret för umgäng- SoU 1985/86: 29 Enligt motionärerna ärdet av största vikt för barnen att de kan ha fortlöpande kontakt medbåda föräldrarna. Det drabbar barnen indirekt om den underhällsskyldigaföräldern inte har råd att utnyttja sin umgängesrätt. Därför anser motionärernaatt det är angeläget att båda föräldrarna har ett ekonomiskt ansvar för attumgängesrätten kan utövas. Imotion 1985/86: L259 av och (båda tn) yrkande 3hemställs att ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförlängd införsel- och preskriptionstid i bidragsförskottsärenden till fem är.Motionärerna pekar på att under /84 58,av återbetalningarnagjordes frivilligt, medan 41,återbetalades först efter tvångsåtgärder.Därför anser motionärerna att såväl preskriptions- som införseltiden börförlängas till fem är, vilket bör kunna utgöra en lämplig avvägning mellansociala hänsyn och effektiv återkravsverksamhet. I yrkande 4 hemställs attriksdagen ger regeringen till känna vad som anförts om utvidgning avinförselmöjligheterna till samtliga ersättningsslag som anges i 11 kap. 2 §lagen om allmän försäkring (AFL). Förnärvarande fär bl. a. arbetslöshetsersättning, arbetsmarknadsutbildningsbidragoch utbildningsbidrag inte tas i anspråk för införsel. Ensamförälderkommitténhar föreslagit att införselmöjligheten skall utvidgas till att gälla samtligaersättningsslag enligt AFL. Motionärerna anser att införselmöjlighet skallinföras i enlighet med ensamförälderkommitténs förslag. Motion1985/86: L209 av och (båda c) harmotsvarande innebörd. 1 motionen hemställs att hos regeringen begären översyn av reglerna om införsel för obetalda underhållsbidrag. Motiven föröversynen är enligt motionärerna att de nuvarande reglerna kan innebära attden som har anställning och därmed lön och är skyldig att betalaunderhållsbidrag blir behandlad på ett annat sätt än den som har annanersättning, t. ex. arbetslöshetsersättning.