bet · G901AU11 · 1985-12-31 00:00:00 — De innebär dels bidrag lill två hemresor i de fall dagpendling inte kan ske, dels starthjälp med . för anställningar som beräknas vara . Innan ytterligare erfarenheter vunnits av denna ordning är utskottet inte berett tillstyrka en utvidgning av del slag som förordas imotion . A241, som därför avstyrks. () och () förordar imotion 1985/86: A250 AU 1985/86:11 att reglerna för flyttningsbidrag skalländras så att bidrag kan lämnas för högskolestuderande vid anställning påstudieorten om de varit skrivna hos föräldrarna i hemorten.Motionärerna menar alt den gruppen har samma dryga kostnader för flyttning avbohag m. m. som andra arbetslösa. Det är utskotiets mening att den som flyttat fill annanort för att bedriva studier som här avses vid studietidensslut måste anses ha etablerat sig på studieorten, som därför i dessa fall börräknas som hemort. Någon utvidgning av flyttningsbidraget på det säll somföreslås i motionen bör inle ske. Utskottet avstyrker därför motion A250. Utskottet tillstyrker det genom propositionen framlagdaförslaget till ändring i lagen (1985:506) om vissa flyllningsersättningar medinnebörd att de förmånligare villkor för flyttningsbidrag som i vissa fallgäller för och upphör . Lagförslaget har fogatssom bilaga 2 till belänkandet. Efter att ha föreslagit att de särskilda villkor som nugäller vid inlösen av egna hem i och skall upphöra medinnevarande budgetårs slut beräknar arbetsmarknadsministern medelsbehovet förhela anslaget Arbetsmarknadsservice för nästa budgetär till . I motion 1985/86;A266 föreslår m.fl. (m)att denna medelsanvisning skall minskas med 25 milj. kr. med hänsyn lill att motionärerna, som redovisats ovan, föreslår att bidraget för anställning av medflyttande slopas. Utskottet har i det föregående tillstyrkt regeringensförslag lill regeländringar för flytlningsbidrag m. m. utom i fråga omåterflyttningsbidraget som enligl utskottets mening skall kvarslå sombidragsform. Någon justering av medelsberäkningen på grund av detta är enligtutskottets bedömning inte behövlig. Utskottet har vidare avstyrkt förslaget imolion A266 om all slopa bidraget för anställning av medflyttande. Som en följdhärav avstyrker utskottet också den medelsberäkning som görs i motionen och sominnebär en besparing i förhållande lill regeringens bedömning med 25 milj. kr.Regeringens förslag tillstyrks alltså av utskottet, vilkel innebär att . bör anvisas för Arbelsmarknadsservice under budgelårel 1986/87. : Anskaffning av utrustning Reservation 3 519 000 9 500 000' enligt tilläggsbudget I (AU 1985/86:7). Regeringen föreslår under punkt B 8. (s. 103-105) attanslaget för /87 skall uppföras med . Frånanslaget har bekostats inköp av utrustning till arbetsmarknadsverket AU1985/86:11 med en kostnad överstigande . och en beräknad livslängd avminst . Sådana kostnader kommer i fortsättningen att betalas från förvaltningskostnadsanslaget(Bl.) med det undantaget alt inköp av teleutrustning liksom skallbetalas från detta anslag. Det nu begärda beloppet gäller alltså enbartinvesleringar i sådan utrustning. Investeringarna är en del av de omfattandeersättningsanskaffningar på lelesidan som arbetsmarknadsverket behöver göraunder återstoden av 1980-talel. Medhänvisning till det anförda tillstyrker utskottet att anslaget anvisas med detbelopp regeringen har begärt. Såsomregeringen föreslagit under punkt B 9. (s. 105) bör anslaget under nästabudgetår kunna uppföras med endast ett formellt belopp av 1 000 kr.- Regeringenföreslår i budgetpropositionen medel för arbetsmarknadsutbildning under fyraanslag; Arbetsmarknadsutbildning, AMU-gruppen; Uppdragsverksamhet,AMU-gruppen; Bidrag till driftutgifier och AMU-gruppen: Investeringar. 1984/85Utgift ' 1 829 006 000' Reservation 783 062 OOO' 1985/86 Anslag 905083 000 1986/87 Förslag 1838 200 000 ' Häri ingår medel tor förvaltningskostnader som fr.o. m. /86 beräknas under anslaget B 1. - Härtill kommer . enligt tilläggsbudget I(AU 1985/86:7) Av utgående reservation per får AMS ta ianspråk . förverksamhet under /86 och . Frånanslaget betalas utgifterna för upphandling av särskilt anordnadarbetsmarknadsutbildning, bidrag för arbetsmarknadsutbildning i företag,yrkesförberedande praktik inom försvaret, elevsocial verksamhet inomAMU-gruppen saml för AMS boendeservice. Utbildningsbidrag till deltagare iarbetsmarknadsutbildning finansieras dels genom arbetsgivaravgifter, dels överanslaget B 4. Bidrag till arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag. Bestämmelserom särskilt anordnad arbetsmarknadsutbildning inkl. elev social verksamhet och boendeservice finns i arbetsmarknadskungörelsen .-j (1966:368,omtryckt 1985:966). För arbetsmarknadsulbildning i förelag AU1985/86'11gäller en särskild förordning (1984:518). Under punkt B 3 föreslås all skall lillArbetsmarknadsutbildning för budgelårel 1985/86 anvisa elt reservationsanslagav 1 . Tre nyaanslag föreslås, av regeringen 1986/87 Förslag 1 000 Bidrag fill vissa driftutgifter /87 Förslag 29 500 000 1986/87 Förslag 15000 000 Anslaget Uppdragsverksamhet är ett formellt anslag förredovisning av kostnader och intäkter för AMU-gruppens uppdragsverksamhet.Under punklerna B 10-B 12 föreslås alt skall - medge attAMU-styrelsen får disponera en rörlig kredit i om högst . för ändamål som anges i propositionen, - tillAMU-gruppen: Uppdragsverksamhet för /87 anvisa ettförslagsanslag av , - tillAMU-gruppen: Bidrag till vissa driftutgifier för /87 anvisa ettreservationsanslag av , - tillAMU-gruppen: Invesleringar för /87 anvisa ett reservationsanslagav . Fr.o.m. /87 gäller nya förutsättningar förAMU (prop. 1984/85:59, AU 1984/85:9 och prop. 1985/86:25, AU 1985/86:7). ,företrätt av länsarbetsnämnderna, skall genom upphandling skaffa denutbildningskapacitet som erfordras. Denna utbildning kan köpas av den nyaAMU-organisationen eller av annan utbildningsanordnare. Den nyaAMU-organisationen - numera benämnd AMU-gruppen - består av enuppdragsmyndighet i varje län med anknutna AMU-centra, därtill NordkalottensAMU-center och en central , AMU-styrelsen. AMU-gruppensverksamhet skall finansieras genom intäkter, men övergångsvis utgår ett visstdriftbidrag. Huvuddelen av AMU-gruppens utbildningskapacitet förutses ipropositionen bli tagen i anspråk av arbetsmarknadsverket. Målen för AMU aktualiseras i motion 1985/86; A246 av LarsWerner m. fl. (vpk). Vpk anser alt arbetsmarknadsutbildningen skall vara en del av samhällets vuxenutbildning och alt den bör verka för att stödja dem som har den svagaste ställningen på arbetsmarknaden. Det bör ske genom åtgärder som syftar till att överbrygga utbildningsklyftorna och som medför ökad 48 jämlikhetoch social rättvisa. AMU bör därför frigöras från den företagsan- AU1985/86:11 passning som enligt motionärerna nu gäller. Den bör som en del av vuxenutbildningenverka för uppfyllelsen av fördelningspolifiska och sociala mål. Målgrupp förverksamheten är i första hand de arbetslösa eller de som riskerar alt bli det. Utskottet kan för sin del försl notera attarbetsmarknadsutbildningen kommit att spela en allt större roll inomarbetsmarknadspolitiken, dels när det gäller att förbättra enskilda individersförutsättningar att få eller behålla ett arbete, dels i fräga om företagensmöjligheter all rekrytera behövlig arbetskraft. Vid lågkonjunktur har utbildningenmedverkat till all minska sysselsättningsproblem men samfidigt inneburitinvesleringar för framtiden i yrkeskunnande m. m. som är avgörande för värtnäringslivs internationella konkurrenskraft. Vpk anför i molion 1985/86:A246 kritik mot AMU;s nyligenbeslutade inriktning och målen för verksamhelen. Utskottet vill erinra om attden omständigheten att utbildningen skall ske i andra former än tidigareinnebär inte någon nedpriorilering av AMU;s sociala roll. Tvärtom bör somutskottet uttalade (AU 1984/85:9) AMU;s fördelningspolitiska målligga fasl. I sammanhanget kan också erinras om att de fördelningspolitiska ochsociala målen för verksamheten främst kommer till uttryck i de grundläggandevillkoren för tillträde till AMU, nämligen alt vederbörande skall varaarbetslös eller löpa risk för arbetslöshet eller på annat sätt ha en svagställning på arbetsmarknaden. Avsikten är att den nya AMU-organisalionen med ihuvudsak samma målgrupper för utbildningen som tidigare skall erbjuda en effekfivareoch bättre utbildning. Mofion A246 i aktuell del avstyrks mol bakgrund av vadhär sagts. Moderata samlingspartiet kritiserar i motion 1985/86;A225regeringens handläggning när del gäller genomförandet av den nyaAMU-organisationen. I motionen påpekas att utbildning ofta kan radikaltförändra arbetssökandes möjligheter att finna arbete samt att det finns enbetydande brist på utbildad arbetskraft inom vissa områden. AMU;s nyaorganisation öppnar enligt motionärerna delvis vägen för förbättrad arbetsmarknadsulbildning.De menar emellertid alt regeringens sätt att genomföra organisationsförändringenav AMU har allvarligt försvårat den nya myndighetens möjligheter att starta sinverksamhet med full kraft, vilket kan innebära allvarliga men för den framlidaeffektiviteten. Liknande synpunkter framförs i motion 1985/ 86;A266 av AlfWennerfors m.fl. (m). Ulskotlet vill med anledning av de initialsvärigheter sommött den nya AMU-organisafionen - och som utgör mofivet för kritiken imofionerna 1985/86;A225 och A266 - anföra följande. AMU har som utskottet pekat pä ovan en central roll iarbetsmarknadspo litiken. Behovet av AMU är även vid det forlsalt goda sysselsättningsläge som kan väntas stort . Det är inte osannolikt att utvecklingen på arbetsmarknaden kan medföra att det framfida behovet blir större än som kan förutses. Det är därför myckel angelägel att arbetsmarknadsutbildningen kan bedrivas på av beslutat sätt . Utskottet utgår från att inblandade parter lar sitt samhällsansvar på ett sådant sätt att pågående förhandlingar om anställnings- 4 1985/8Ö. villkor m.m. för dem som skall arbeta i den nya kan AU 1985/86:11fullföljas i lid för delta. Någon ålgärd med anledning avpåpekandena i motionerna A225 och A266 är därför inte påkallad. De bådamotionerna avstyrks alltså i denna del. I motion 1985/86: A259 påpekas att den snabbaförskjutningen av arbetskraftsefterfrågan under senare är understryker behovetav en flexibilitet inom AMU. Erfarenheterna inom utbildningsplaneringen tyderpåatt företagen själva ulgör bättre "känselspröt" när det gäller attförutse den framtida efterfrågan pä arbetskraft än centrala myndigheler. Förall öka flexibiliteten inom AMU bör enligt motionen en ökad andel av kursernaske inom företagen. Det erinras om att omorganisationen av AMU i och för sigger ökade möjligheter till arbetsmarknadsutbildning inom företagen. Utbildning i företag är enligt utskottels mening elt sättatt öka flexibiliteten i arbetsmarknadsutbildningen när det gäller bådeutbildningens innehåll och omfattning. Här kan erinras om all detta förnärvarande kan ske dels så att redan anställda erbjuds AMU i förelag, dels såatt länsarbetsnämnden direkt eller genom den regionala uppdragsmyndighetenupphandlar utbildning som sedan kommer till utförande i företagen. Det finnsinle anledning för utskottet att ha någon uppfattning om hur slor andel densenare utbildningen bör ha av AMU totalt. Utskottet ulgär från alllänsarbetsnämnden vid sin upphandling ser till att fillgängliga medel användsså effektivt som möjligt. Motion A259 behöver mol den här bakgrunden inteföranleda någon ålgärd. Krav pä viss utbildning inom AMU framförs i motion1985/86; A239 av m. fl. (s). Det gäller körkortsutbildning avutvecklingsstörda vid AMU-cenlret i . gäller altkörkortsutbildning inom AMU får erbjudas den som behöver detta som komplementlill yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning samt i fall där vederbörande ärberättigad till bidrag för anskaffning av motorfordon för handikappade. Det fårankomma på länsarbetsnämnden all utifrån dessa förutsättningar bedöma behovelav sådan körkortsutbildning i resp. län. Dessutom blir det möjligt för den nyaAMU-organisalionen alt på uppdrag av län och kommuner erbjuda den lyp avutbildning som motionärerna efterfrågar. Motion A239 avstyrks med det anförda. Utskottet tar i delta sammanhang också upp molion 1985/86:A228 av m. fl. (s) om att utbildningsbidrag skall utgå för vuxnamed läs- och skrivsvårigheter som bedriver studier vid folkhögskola. Utskottet noterar att avgränsningen mellanarbetsmarknadsulbildning och annan utbildning behandlats av vid fleralillfällen . Grundregeln är all alla vuxna som saknar kunskaperoch färdigheter i att läsa, skriva och räkna på en nivå som normall uppnås pågrundskolans mellanstadium skall erbjudas utbildning inom grundvux. Efterindividuell bedömning kan bidrag utgå till yrkesinriktad utbildning för den somär . Utskottet är inle berett föreslå någon ändring av gällanderegler och avstyrker därför motion A228. AMU:s omfattning /87 Regeringen beräknar att behovet av AMU för /87 är 50 detsamma som för innevarande budgetår eller 115 000deltagare. avses 80000 deltagare i den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen, AU1985/86:11 20 000 deltagare i utbildning med utbildningsbidrag inom delreguljära utbildningsväsendet och 15 000 i AMU i företag. I fråga om den särskilt anordnadearbetsmarknadsutbildningen föreslås att 14 milj. kr. skall stå till regeringensdisposition för bidrag till AMU-gruppen för sådana lokaler som äravvecklingsbara men för vilka kontraktstiderna är långa. Vidare förordas atticke arbetslösa som saknar yrkesutbildning eller endast har kort ellerföråldrad utbildning och som söker utbildning som avser verksamhet därefterfrågan av arbetskraft är särskilt stor skall få erbjudas utbildning påsamma villkor som arbetslösa. Sammanlagl skall liksom tidigare högst avdel totala antalet platser få erbjudas icke arbetslösa. Den praktiskainnebörden av förslaget är såvitt utskottet kan bedöma att nämnda kategoriav icke arbetslösa tilläts konkurrera med arbetslösa om dessautbildningsplatser. När det gäller AMU i företag anförs i propositionen attbehovsberäkningen bygger på all medel frän förnyelsefonderna får tas 1986 för utbildning av anslällda. 1 kostnaderna för AMU i företag harockså inräknats medel för fortsatt utbildning av nyanställda inom tekobranschenmed 10 milj. kr. Dessutom föreslås att försök med utbildning enligt kriteriernaför AMU i företag skall få bedrivas i kommuner och landsting i ochVärmlands län samt i kommun. Bidraget föreslås dock bli lägre än somnormalt gäller vid AMU i företag. Vidare förordas all den andra etappen av detdatautbildningsprojekt som bedrivs för kortutbildade skall få anordnas inomramen för de beräknade kostnaderna för AMU i förelag. Del totala medelsbehovet under anslagetArbetsmarknadsutbildning för /87 anges avarbetsmarknadsministern lill 1 838,2 milj. kr. Regeringsförslaget att nuvarande villkor för utbildning avnyanställda inom tekobranschen skall förlängas till alt gälla avvisas i motion 1985/86;A266 av m.fl. (m).Motionärerna menar att det inte finns anledning att fortsätta med specialbidragför utbildningsinsatser inom enskilda industrigrenar. Tekoföretagens behov avutbildning bör täckas inom ordinarie anslag. Utskottet vill här erinra om att utbildningen avnyanställda inom tekobranschen sker enligt för företagen någol gynnsammarevillkor än som generellt gäller för AMU i företag. Som anförs i propositionenförefaller det nu möjligt för branschen att utvecklas och förbättra konkurrensförmågan.Goda utbildningsmöjligheter i samband med nyrekrytering kan enligl utskotietsmening verksamt bidra till att förbättra ulvecklingsförulsätlningarna. Utskottettillstyrker därför propositionen och avstyrker motion 1985/86; A266 i aktuelladelar. Försöksverksamheten med AMU i vissa landsting och kommunerenligt kriterierna för AMU i förelag tas upp i mofion 1985/86;A220 av BirgittaJohansson m. fl. (s). I motionen föreslås att också skallOmfattas av denna försöksverksamhet. Enligt vad utskottet har erfarit har valet avförsöksområden gjorts i samråd med berörda parter på arbetsmarknaden. Som anmäls i proposifionen förutsätts försöket bli samordnat med den verksamhel som arbelsförmed- 51 lingen ochde fackliga organisafionerna planerar i vissa län för att minska Utskottet är mot den bakgrunden inte berett föreslå AU1985/86:11 någon utvidgning av försöksverksamheten. Motion A220 avstyrksdärför. När det gäller inedelsanvisningen lill anslagetArbetsmarknadsutbildning framhålls i molion 1985/86:A266 av m.fl. (m) alt del finns anledning alt prioritera denna form avarbetsmarknadspolitisk åtgärd eftersom dess resultat förbätlrals under senareår. Motionärerna föreslår all AMU utökas i förhållande lill regeringens förslagmed molsvarande 5 800 deltagare under kommande budgetår. Kostnaderna härförberäknas till 130 milj. kr. Eftersom elt särskill resursulrymme för ulbildningav nyanställda inom lekobranschen avvisas, vilkel ger en besparing av 10 milj.kr., uppgär anslagsbehovet till 120 milj. kr. utöver regeringens förslag. Utskottet har inledningsvis poängterat svårigheterna all inuvarande läge säkert bedöma behovet av arbetsmarknadspoliliska åtgärder förnästa budgelår. Detta gäller också AMU. Utskottet utgår från all regeringen iden kommande kompletteringspropositionen lämnar underlag för en säkrarebedömning. 1 avvaktan härpå finns det inte anledning att nu falla beslut om enstörre omfattning av AMU än regeringen förordat. Utskottet avstyrker därförmolion A266 i denna del och tillstyrker all 1 838,2 milj. kr. anvisas tillanslaget i fråga för /87. I fråga om medelsanvisning till AMU-gruppens skilda anslagsamt förslaget all AMU-slyrelsen skall disponera en rörlig kredil iriksgäldskonloret finns inga andra förslag än regeringens. Utskottettillstyrker propositionen i denna del, innebärande att nya anslag uppförsavseende AMU-gruppen; Uppdragsverksamhet, AMU-gruppen; Bidrag lill vissadriftutgifier och AMU-gruppen; Invesleringar saml att dessa anslag för nästabudgelår tillförs resp. , 29,5 milj. kr. och 15 milj. kr. Bidrag till arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag 1984/85 Utgift 3 106 104 000' 1985/86 Anslag 2 645 927 000 1986/87 Förslag 3 111282 000 'Häri ingår medel för förvaltningskostnader som fr. o.m. /86 beräknas underanslaget B 1. Från anslaget finansieras av kostnaderna för - ersättning tillde erkända arbetslöshetskassorna, - statsbidragtill permilleringslöneersällning, - utbildningsbidragtill deltagare i arbetsmarknadsutbildning, - utbildningsbidragtill inskrivna vid . Resterande av kostnadernafinansieras med arbetsgivaravgifter enligt lagen (1981:691) omsocialavgifter. Regeringen föreslär under punkt B 4 (s. 84-88) alt riksdagenskall dels anta inom arbetsmarknadsdeparlemenlel upprättadeförslag lill 1. lag om ändringi lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, 2. lag om ändringi lagen (1973:371) om konlanl arbetsmarknadsstöd, 2 dels lillBidrag till arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag för budget- AU1985/86:11 /87 anvisa ett förslagsanslag av 3 . Elt under samma punkt framlagt förslag lill lag om ändringi lagen (1981:691) om socialavgifter har överlämnats lillsocialförsäkringsutskotlet. Från arbetslöshetskassorna utgår ersättning tillarbetslösa medlemmar i form av dagpenning, . Dagpenningensstorlek bestäms av kassorna själva inom de ramar som anges i 17 § lagen omarbetslöshetsförsäkring. Enligt den paragrafen får sedan den 1 juli 1985lägsta dagpenning vara . och högsta dagpenning . Regeringen föreslår all maximibeloppet höjs till 335 kr.och det lägsta beloppet till . Till propositionen är fogat ett lagförslagav denna innebörd (se bilaga 3). Beloppshöjningen avses bli finansierad bl. a.genom en höjd arbetsgivaravgift. Med anledning av detta regeringsförslag yrkar . (s) i motion 1985/86;A276 att högsta dagpenning skall fastställas till360 kr. kommunisterna begär i molion 1985/86; A206 allhögstbeloppet skall vara . 1 båda motionerna förutsätts en höjdarbetsgivaravgift. tillstyrker i sin partimotion 1985/86;A259 enhöjning av dagpenningen lill . och att den finansieras med höjdarbetsgivaravgift - dock utan att framställa något yrkande i den senare delen. Moderata samlingspartiet anser i molion 1985/86; A225 allen ny konstruktion av arbetslöshetsförsäkringen bör utredas. Med hänsyn fillden urholkning som skett av försäkringsskyddet behöver della emellertidförbättras . Motionärerna anser del inle möjligt att höja dagpenningenmer än regeringen föreslår, dvs. Det beloppet bör fastställas somhögsta statsbidragsgrundande belopp. Därutöver bör öppnas möjlighet för arbetslöshetskassornaatt betala ut en förhöjd dagpenning som lilläggsförsäkring. Denna skall kunnafinansieras antingen på det sätt parterna på arbetsmarknaden kommer överens omeller genom medlemsavgifter. Effekterna härav exempUfieras av motionärerna medföljande tabell; Härutöver föreslår motionärerna som elt första steg i enreformering av försäkringssystemet att den offentliga finansieringen avförsäkringen fastställs lill . Därigenom behöver arbetsmarknadsavgifteninle höjas. Vad nu förordals kräver ändringar dels i 17 § lagen om arbetslöshetsförsäkring,dels i statsbidragsbestämmelserna. Regeringen bör få i uppdrag att skyndsamtlägga fram förslag härom. Centerpartietavvisar i mofion 1985/86;A255 tanken att finansiera en 53 uppräkningav dagpenningen med en höjd arbetsgivaravgift. bör istället ske genom ökade medlemsavgifter till kassorna. Motionärerna AU1985/86:11 föreslår att uppdrar åt regeringen all la uppöverläggningar med de fackliga organisationerna och arbetslöshetskassornassamorganisation om finansieringsformerna. Som målsättning för överläggningarnaanger motionärerna att dagpenningen skall höjas till , att dennahöjning betalas genom ökade egenavgifier, att del ökade avgiftsuttaget sker päett sådani sätt att det verkar utjämnande mellan kassor med låga resp. högamedlemsavgifter samt att statens andel i kostnaderna förarbetslöshetsförsäkringen återställs till . Som framgår av redovisningen av de olika förslagen är det engemensam uppfattning att ersättningarna från arbetslöshetskassorna på nytt börhöjas. Däremot går meningarna i sär om hur förbättringen av ersättningarnaskall betalas. Utskottet avvisar för sin del den linje som företräds avmoderata samlingspartiet och . Den innebär att man inför enalldeles ny finansieringsmetod, enligt vilken hela kostnaden för alt förbättraersättningarna skall övervältras på kassorna och deras medlemmar sominskränkningar görs i redan utgående statsbidrag till kassorna. Del är interimligt alt ställa sådana villkor för en löpande anpassning av arbelslöshelsersältningarnatill pris- och löneutvecklingen som del här är fråga om. Statens kostnader fördenna anpassning bör enligt utskottets mening finansieras i samma ordning somförsäkringen i övrigt, dvs. med arbetsgivaravgifter (till ) och budgetmedel(till ). Motionerna A225 och A255 avstyrks i förevarande delar. När det gäller storleken pä det belopp som dagpenningenbör höjas med har utskottet stannat för den avvägning som gjorts i motion A276av m. fl. (s) och föreslär alltså att dagpenningen höjs till 360kr. Detta är även det belopp som tillstyrks i folkpartiels motion, och dettillgodoser till en del kommunisternas yrkande om en högredagpenning än regeringen föreslagit. I utskottets hemställan läggs fram förslag till ändring iregeringens lagförslag beträffande arbetslöshetsförsäkringen. Utskottetåterkommer i den fortsatta framställningen till följdförslag i fråga om utbildningsbidragenoch finansieringen. Arbetslösa som inte har rätt till dagpenning från enarbetslöshetskassa kan i stället få kontant arbetsmarknadsstöd (KAS). Detta ärsedan den 1 januari . Regeringen föreslår alt beloppet höjstill . (se bilaga 4). Förslaget tillstyrks av m. fl. (m) imotion 1985/86;A266. kommunisterna yrkar i motion 1985/86;A206på ett belopp om . och att KAS i fortsättningen skall utgöra hälften avden högsta dagpenningen inom arbetslöshetsförsäkringen. Utskottet biträder på denna punkt regeringens förslag ochavstyrker motionen i de här redovisade delarna. utbildningsbidragen AU 1985/86:11