bet · G901AU3 · 1985-12-31 00:00:00 — I den senaremotionen konstaleras alt redan innan reglerna om provanställning fördes in iLAS fanns möjligheter till provanställning genom kollektivavtal mellan parternapä arbetsmarknaden. På en större del av arbetsmarknaden gällde emellertid enbetydligt kortare tidsgräns än . Motionärerna anför vidare attriksdagen vid beslutet om sex månaders provanställning utgick frän att parternapå arbetsmarknaden skulle respektera riksdagsbeslutet och anpassa avtalen tillden beslulade sexmånadersgränsen, men att någon sådan anpassning i många fallinte har ägt rum samt att en stor del av de positiva effekter somsexmånadersregeln väntades få pä arbetsmarknaden därigenom uteblivit. Liknandeargumentation förs fram i motionerna 781 och 1449. I motion 2715 anförs vidare all svårigheterna för framförallt nytilllrädande all få en fasl fol på arbetsmarknaden leder till attmöjligheterna lill provanställning under ell år bör övervägas. En sådanförlängd provanställning bör enligt motionärerna förenas med en vissuppföljning från arbetsförmedlingens sida. När den nya anslällningsskyddslagen trädde i kraft den 1april 1982 fanns i olika kollektivavtal bestämmelser om provanställning. påpekarvar dessa kolleklivavlal i många fall mer restriktiva än den nya AU 1985/86:3lagen belräffande prövotidens längd. har avtalen löpt ut ochparterna har vid ingående av nya avtal möjlighet alt göra de anpassningar lilllagen som de finner påkallade, eflersom lagens bestämmelser är dispositiva.Ulskotlet anser del inle vara motiverat alt slopa disposilivitelen eller attinskränka parternas handlingsutrymme genom alt sälta en form av nedre gränsför den. Utskottet finner heller inle anledning stödja förslaget i motion 2715alt sträcka ut tiden för provanställning till ell år. Motionerna 781, 1449 och2715 i aktuella delar avstyrks alltså av utskottet. Som redovisats ovan är en av LAS utgångspunkter allanställning tills vidare är den anställningsform som normalt skall användas. 1lagen anges ett antal fall i vilka undanlag från huvudregeln fär ske ytterligare undanlag kan göras i kolleklivavlal. Ett av de i lagen angivnaundantagen är tidsbegränsad anställning vid arbetsanhopning. Enligt lagensbestämmelser får en och samma arbetstagare anställas pä della sätt under tvä år. Enligt motion 1984/85:2715 av m. fl. (m)ler del sig omotiverat alt en arbetsgivare under återkommande arbetsloppar somunder en tväårsperiod sammanlagt varar mer än inte kan anställa enoch samma arbetstagare om anställningarna är motiverade av lillfällligaarbetsloppar. Arbetsgivaren åsamkas onödiga upplärningskostnader ochproduklivitetsförluster. Tidsgränsen försvårar också möjligheterna för t. ex.studerande att skaffa sig den erfarenhet som kan utgöra ett avstamp forfortsatt yrkesliv. 1 motionen föresläs alt tvåårsgränsen tas bort och att rättinförs all träffa anställningsavtal för en lid av upp lill vidtillfällig arbetsanhopning. Utskottet behandlade ett motsvarande yrkandeoch anförde då all lagens regler ger arbetsgivarna tillräckligt utrymme förtillfälliga anställningar vid arbetstoppar. Detta utrymme kan f. ö. utvidgaseller inskränkas genom kolleklivavlal om detta bedöms erforderligl i en vissbransch. Vidare påpekades all vid lagregelns konstruktion har man avvägt ä enasidan behovet av enkelhet i lillämpningen och å andra sidan behovel alt dra uppen bestämd gräns för vad som skall anses som ett legitimt utnyttjande avanställningsformen. Yrkandet avslogs vilket bör ske även med nu aktuelltmotionsyrkande. gäller mellan SAF och LO ett nyttpermitteringslö-neavial som ger arbetslagarna rätt lill full lön från förstapermitleringsda-gen. Arbetsgivarna får bidrag lill de löner som betalas utunder permitte-ringen. Bidraget benämns permitteringslöneersättning. Permitleringslöneersättningarna finansieras av ellstatsbidrag om . i vissa fall . Delta bidrag har beräknats motsvara statens tidigare kostnader för arbetslöshetsersättningar vid per- 10 Dessutom skall arbetsgivarna bidrakollektivt ge'nom att skjuta till en avgift om av lönesumman förarbetare i företag som är anslutna lill anordningen med permilleringslön. Dessamedel lillförs en särskild stiftelse som förvallas av Arbetsmarknadensförsäkringsaktiebolag (). Bestämmelserna i 21 § LAS har anpassats till den nyaordning som SAF och LO har kommit överens om. Lagändringen innebär alt den nyaprincipen om full lön från första permitteringsdagen blir gällande även föricke kollektivavtalsbundna arbetsgivare med räll att permitlera. Dessa arbetsgivarehar möjlighet att ansluta sig till ersättningssystemet och via detta fä del avstatsbidraget till permitleringslöner. () påtalar i motion 1984/85:2656 attden nya arbetsgivaravgiften visserligen endast uppgår till , men deoorganiserade arbetsgivare som vill ingå i ersätlningssystemel måste samlidiglansluta sig till övriga av SAF och LO tillskapade arbetsmarknadsförsäkringar.Därmed debiteras de en avgifl om sammanlagl på lönesumman. Mofionärenanser alt den nya, pä överenskommelsen mellan grundade,lagstiftningen på ell cyniskt sätt drabbar de små företagen och gynnar destora. Dessa brister föreslås bli undanröjda genom ändring i den särskilda lag(1984:1009) som antogs i samband med ändringarna i LAS som gör det möjligt allöverlåta på bolag eller andra enskilda organ att besluta om statsbidrag lillpermitieringslönerna. Utskottet noterar att motionären särskilt vänder sig motall de oorganiserade arbetsgivare som vill få del av det nya slödel tillkostnaderna för permitleringslöner även skall ansluta sig till dearbetsmarknadsförsäkringar som gäller på resp. avtalsområde. Som framgått avredogörelsen ovan svarar staten för en betydande del av finansieringen av dennya stödformen. Det arbelsmarknadspoliliskt motiverade slöd som ges tillnäringslivet brukar regelmässigt vara förenat med krav på alt löner och andraanställningsförmåner skall utgå enligt kollektivavtal eller ligga på en därmedjämförbar nivå. Detta föreskrivs exempelvis i förordningarna om äldresiödel inomlekoindustrin, rekryteringsstöd, arbetsmarknadsutbildning i företag och omintroduktions- och lönebidrag. Motsvarande villkor gäller också förregionalpolitiskt stöd. Det är rimligt alt samma princip hävdas även i den nyastödform det här gäller. Därför avstyrker utskottet att man vidtar en ålgärd avdet slag som begärs i motion 2656. Begränsning av den statliga lönegarantin Enligt lagen (1970:741) om statlig lönegaranti vid konkurssvarar staten för betalningen av de anställdas fordringar på löner och pensionervid arbetsgivarens konkurs. Förutom redan innestående fordringar omfattargarantin även lön under en uppsägningstid av högst . Den statliga lönegarantin finansieras av enarbetsgivaravgift enligt lagen om sociala avgifter. Denna lönegarantiavgiftuppgår till 0,av lönesumman. Garanlisystemet är sedan hösten1982 föremål för översyn genom lönegarantiutredningen. Med syflelatt begränsa förvallningstiden vid konkurser och minska de stegradekostnaderna för lönegarantin föreslär () i motion AU 1985/86:31984/85:1442 en inskränkning i statens åtaganden. Motionären förordarbeträffande lön under uppsägningslid all garantin begränsas till lön underlängst frän konkursutbrottet. Regeringen föreslås få i uppdragalt lägga fram förslag till lagändring. Den kostnadsminskning som härigenomblir möjlig och som motionären uppskattar till 200 milj. kr. bör tillgodogörasnäringslivet genom att lönegarantiavgiften sänks i motsvarande män. Lönegarantin är enligt utskottets mening ettbetydelsefullt komplement till den lagstadgade anställningstryggheten. 1 dennaingår alt arbetslagarna skall ha rätt till lön och andra anställningsförmånerunder uppsägningstiden. Denna uppgår för arbetstagare under till I 4månader. Enligt motionsförslaget kommer arbetstagare i denna ålder attfortfarande vara omfattade av den statliga lönegarantin fullt ut. Däremotförsämras situationen för arbetstagare som är att därmed halaglig rätt till fem eller sex månaders uppsägningstid. Den försämring avanställningsskyddet som innefattas i motionsförslagel kommer sålunda i förstahand att rikta sig mot medelålders och äldre arbetstagare. En sådan åtgärd börinte genomföras. Ulskotlet avstyrker därför motion 1442. 1. beträffande utvärdering avanslällningsskyddslagens (LAS) ef fekter på arbetsmarknaden m. m. attriksdagen avslår motion 1984/85:2216 yrkande 1, 2. belräffandeLAS tillämpningsområde attriksdagen avslår motionerna 1984/85:1454 och 1984/85:2715 yrkande 12, 3. belräffande utredning av arbetstagarbegreppel iden arbetsrätls- hga lagstiftningen attriksdagen avslår motion 1984/85:2715 yrkande 11, 4. belräffandeturordningen vid uppsägning allriksdagen avslår motion 1984/85:2715 yrkande 13, 5. beträffandesaklig grund vid uppsägning attriksdagen avslår motion 1984/85:2715 yrkande 14, 6. beträffandeskadestånd vid ogiltigförklarad uppsägning m. m. all avslårmofionerna 1984/85:544 yrkande 3 och 1984/ 85:1122, 7. belräffandereglerna för provanställning alt avslår motionerna 1984/85:781 yrkande I, 1984/ 85:1449 och1984/85:2715 yrkandena 16 och 17, 8. beträffandetidsbegränsad anställning vid arbetsanhopning att avslår motion1984/85:2715 yrkande 15, 9. beträffandepermitteringslöneersättning att avslår motion 1984/85:2656, 10.beträffande begränsning av den stathga lönegarantin AU 1985/86:3 attriksdagen avslår motion 1984/85:1442. Närvarande; (), (), MarianneStålberg (s), (), (), (), GustavPersson (s), (), (), (), ChariotteBranting (fp), (), (), i Benglsfors(c) och (vpk). Utvärdering av anställningsskyddslagens (LAS) effekter på arbetsmarknaden m. m. (mom. 1) () och i (c)anser delsatt den del av ulskollels yttrande på s. 4 som börjarmed "Lagen om" och sluiar med "av utskottet" bort haföljande lydelse; Som nu anförs i motion 1984/85:2216 av m.fl. (c) medför de arbelsrällsliga reglerna myckel byråkrati ulan att alllidstärka den enskildes ställning. Vissa utvärderingar av LAS pekar på allnylillträdande främst ungdomar har allt svårare all få fäste påarbetsmarknaden. Vidare är det uppenbart att möjligheterna lill provanställningär otillräckliga. De erfarenheter som här gjorts vid tillämpningen av LAS undersenare år och som exemplifierats ovan saml de ändrade förhållanden som inträttpå arbetsmarknaden sedan LAS antogs i början av 1980-talel motiverar att enulvärdering av lagens effekter pä arbetsmarknaden nu bör göras. Det bör gällaeffekterna för både anslällda och företag. dels all utskottets hemslällan under I bort ha följandelydelse; 1. beträffande utvärdering av anställningsskyddslagens (LAS)effekter på arbetsmarknaden m. m. allriksdagen med bifall till motion 1984/85:2216 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Utvärdering av anställningsskyddslagens (LAS) effekter på arbetsmarknaden m. m. (mom. 1 motiveringen) , och (allam)anseralt den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjar med"Lagen om" och sluiar med "av utskottet" bort ha följandelydelse: Enligl utskottets mening visar erfarenheterna entydigt attförändringar AU 1985/86:3 måste göras på det arbetsrätlsliga området sä all enväl fungerande arbetsmarknad kan återskapas. Den ulvärdering som efterfrågas imotion 1984/ 85:2216 riskerar all försena reformarbetet. Moderatasamlingspartiet anger i motion 2715 hur översyns- och utvecklingsarbete mäsleinriktas. Byråkratisering och centralstyrning måste undvikas. Ett genomgåendedrag i hela den arbetsrättsliga lagstiftningen.är all den övervärderar enskildaarbetsgivares och fackliga företrädares juridiska kompelens. Reglerna måstedärför utformas så klart och entydigt att arbetstagarna, fackligarepresentanter och arbetsgivarna på arbetsmarknaden pä förhand kan avgöravilken rätt de har. Där lagstiftning inle är nödvändig av rättssäkerhetsskälbör lagstiftning undvikas. Möjligheterna att lösa uppkommande frågoravialsvägen bör vara så vida som möjligt. Pä många områden bör därför ändringarav lagstiftningen ske i syfte att återge arbetstagare och arbetsgivare möjligheternaall träffa avtal, individuellt och kollektivt. Den enskildes lagstadgade rättigheter på arbetsplatsen fårinle göras beroende av huruvida den enskilde arbetstagaren är medlem i enfacklig organisation eller ej. Medlemskapet är endast den enskildesangelägenhet. Elt oavvisligt krav är all den enskildes integritet respekteras. Utskottet behandlar i del följande ett antal förslag fränmoderata samlingspartiet till ändringar i LAS som följer de riktlinjer sombeskrivits ovan och som utskottet ansluter sig lill. Mot bakgrund av delanförda avstyrks motion 2216 i denna del. LAS tillämpningsområde (mom. 2) , och (alla m)anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 5 som börjarmed "Utskottet vill" och sluiar med "aktuell del" bort haföljande lydelse: Till de kategorier arbetstagare som undantas fränanställningsskyddslagens tillämpning hör personal i förelagsledande ellerdärmed jämförlig slällning. Som framhålls i motion 1984/85:2715 är den snävagränsdragning som gäller vid lillämpningen av detta begreppofillfredsställande, särskilt när del gäller mindre företag. Anställningsskyddslagen syftar till att öka tryggheten förarbetstagare i gemen. På högre befattningshavare och personer som skall fullgöra specia listfunktioner måste man, som anförs i motionen, kunna ställa särskilda krav. Om det hos sådana befattningshavare brister i detta avseende blir det snabbt till allvarligt men för företaget, och på de mindre företagen kan situationen utvecklas till ett hot mot sysselsättningen för övriga anställda. Den starka position anställningsskyddslagen ger den anställde kan i här berörda fall bli ett svårbemästrat problem. Del finns också skäl att anta att dessa förhållanden förhindrar att personal anställs. Del synes därför moti verat att utreda möjligheterna all vidga den krels av anslällda som med hänsyn till sina arbetsuppgifter och därmed förenat ansvar bör undantas från lagen eller ges elt begränsat skydd. Del bör då också övervägas alt 14 medgeundanlag från lagen i sin helhet under förutsättning av alt särskill AU1985/86:3 avtal träffas mellan parterna. Vad utskottet anfört med anledning av motion 1984/85:2715bör ges regeringen till känna. delsatt utskotiets hemställan under2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande LAS tillämpningsområde all riksdagenmed bifall till motionerna 1984/85:1454 och 1984/ 85:2715 yrkande 12 som sinmening ger regeringen lill känna vad utskottet anfört. Utredning av arbetstagarbegreppel i den arbetsrättsligalagstiftningen (mom. 3) , och (alla m)anser dels all den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjarmed "Utskottet menar" och slutar med "denna del" bort haföljande lydelse; Utskottet förordar i likhet med motion 1984/85:2715 att enutredning görs om arbetstagarbegreppel i den arbelsrällsliga lagstiftningen.Det är väsentligt att entydiga regler finns för bedömningen av huruvida enperson är att betrakta som anställd eller företagare. Fackliga organisationer har som ambition att vidgaarbetstagarbegreppel, och de fackliga bedömningarna kan få vittgåendekonsekvenser för enskilda. En tvist om kollektivavtal baserad på skildabedömningar av arbetstagarbegreppel kan t. ex. resultera i omfattandeblockadaktioner. Reglerna i lagen är allmänt hållna, och det har överlåtilsåt rättspraxis att tolka arbetstagarbegreppel. Detta begrepp har därvid givitsen sä vid tolkning alt det kan ifrågasättas om den står i samklang med deavsikter lagstiftaren troligen hade men inte gav ullryck för. Den strukturomvandling som arbetsmarknaden för närvarandegenomgår som en följd av den tekniska och ekonomiska ulvecklingen leder lillnya företags- och arbetsformer. Nyföretagandet måste uppmuntras och olikaformer av samarbete ges utrymme alt utvecklas. Inom vården är det önskvärt attanhöriga ges möjligheter att medverka. Det bör också finnas stort utrymme förfrivilliga insatser inom såväl den offentliga sektorn som inom exempelvisideella organisationer. En alltför vid tolkning av arbetstagarbegreppel medförorimliga ekonomiska konsekvenser och ulgör hinder för en dynamisk utveckling. Det utredningsarbete om arbetstagarbegreppel inomskatterättslig och socialförsäkringsrätlslig lagstiftning som slutförts (Ds S 1985:1) lämnar ing el bidrag lill lösningen av här beskrivna problem. En särskild utredning bör därför tillkallas med del snaraste. Utredningsarbetet bör bl. a. utgå ifrån all elever i och gymnasieskolan, vilka arbetar vid olika förelag eller institutioner som ett led i sin utbildning, liksom praktikanter skall undantas från arbetstagarbegreppel. Regeringen bör underrättas om vad utskottet anfört här med bifall till motion 1984/85:2715. delsattutskottets hemslällan under 3 bort ha följande lydelse; AU 1985/86:3 3. beträffande utredning av arbetstagarbegreppel iden arbetsrättsli ga lagstiftningen attriksdagen med bifall lill motion 1984/85:2715 yrkande 11 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Turordningen vid uppsägning (mom. 4) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Liknande ändringsyrkanden" och sluiar med "aktuelldel" bort ha följande lydelse; Vid driftinskränkningar är det angeläget för bådeföretagel och dess anställda att den arbetsstyrka som skall bli kvar får ensammansättning som gör en fortsatt effektiv verksamhet möjlig. Det kanexempelvis vara av avgörande betydelse att någon eller några befattningshavaresom är nyckelpersoner stannar inom företagel. Lika viktigt kan del vara återstående personalen besitter en sådan kompetens eller sammansättningsom ger de bästa förutsättningarna för forlsatl drift. Tillämpningen av LAS harvisat alt de turordningsregler som skall gälla enligl lagen i många fall intemedger den flexibilitet som är nödvändig vid strukturförändringar. Denmöjlighet lagen ger till avvikelse från reglerna genom kollektivavtal hardärför utnyttjats flitigt i kombination med utnyttjande avarbetslöshetsförsäkringen och förtidspension. För förelag som saknar kolleklivavlal erbjuds i liknandefall inga möjligheter att genomföra en smidig personalreduklion. Här gällerlagens turordningsregler ulan undanlag. 1 sädana fall ger konkurs endamöjligheten att upplösa arbetsstyrkan och ombilda förelaget. En strikt tillämpning av lurordningsreglerria i LASförsvårar anpassningen lill en ny teknik och nya produktionsformer. Det ärdärför nödvändigt alt reglerna utformas så att de medger nödvändigflexibilitet. De behöver då kompletteras med åtgärder som ger äldre arbetslösavaraktig ekonomisk trygghet. Mot bakgrund av det anförda bör lurordningsreglerna ändrasså all arbetsgivaren ges möjlighet all vid omläggning av verksamheten delsbehålla arbetstagare med särskilt yrkeskunnande eller annan kompetens, dels attupprätta särskild turordning för arbetstagare med i huvudsak jämförbaraarbetsuppgifter. Regeringen bör återkomma till med förslag lill lagenligt dessa riktlinjer. Del anförda, som innebär tillstyrkan av motion1984/85:2715 i denna del, bör ges regeringen lill känna. dels all ulskollels hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffandeturordningen vid uppsägning attriksdagen med bifall lill motion 1984/85:2715 yrkande 13 som sin mening gerregeringen till känna vad ulskotlet anfört. Sakliggrund vid uppsägning (mom. 5) AU1985/86:3 , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "behandlade delen" bortha följande lydelse; Utskottet delar uppfattningen i motion 1984/85:2715 alt enskyndsam översyn bör göras av begreppet saklig grund för uppsägningar. En sådanöversyn bör utgå från en mer nyanserad avvägning av arbetsgivar- ocharbetstagarintressena än som ligger till grund för nuvarande lagstiftning.Översynsarbetet bör inledas omgående. Regeringen bör underrättas om deltaställningstagande. dels att utskottets hemställanunder 5 bort ha följande lydelse; 5. belräffande saklig grund vid uppsägningatt med bifall lill motion 1984/85:2715 yrkande 14 som sin mening gerregeringen lill känna vad utskottet anfört. Skadestånd vid ogiltigförklarad uppsägning m. m. (vpk) anser dels att den del av utskollets yttrande som på s. 8 börjarmed "Vad först" och pä s. 9 slutar med "aktuell del" bortha följande lydelse; En arbetsgivare kan med nuvarande ordning trotsa endomstols ogiltigförklaring av en uppsägning eller ett avskedande och hindraden anställde alt återgå i arbete. Arbetsgivaren har i ett sådant fall allbetala ett antal månadslöner till den anställde som s. k. särskilt skadestånd.Utskottet delar vpk;s uppfattning alt arbetsgivaren inle bör ha denna möjlighetalt köpa sig fri från anställningsförhållandet. Det är i stället denförfördelade arbetslagaren som skall ha rätten alt välja mellan skadestånd ochåtergång i arbetet. För att öka trycket på arbetsgivarna i de situationer somdel här är fråga om bör dessutom det särskilda skadeståndet höjas avsevärt.Regeringen bör lägga fram förslag till ändring av anställningsskyddslagen enligldessa riktlinjer. dels alt utskottels hemslällan under 6 bort ha följandelydelse: 6. beträffande skadestånd vid ogiltigförklarad uppsägningm. m. att med bifall till motion 1984/85:544 yrkande 3 saml medavslag på motion 1984/85:1122 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Reglerna vid provanställning (mom. 7) AlfWennerfors, och (alla m) anser dels attden del av ulskollels yttrande som på s. 9 börjar med "När den" och 10slutar med "av utskottet" bort ha följande lydelse; 17 anslällningsskyddslag infördes möjlighet lillprovanställning AU 1985/86:3 med en prövolid upp . När lagenträdde i kraft fanns i olika kollektivavtal bestämmelser om provanställning.Dessa avtalsbestämmelser gav som regel elt snävare utrymme för provanställningän lagen i en del fall var avtalen utpräglat restriktiva på denna punkt. Ävenom en del avtal anslutit sig till lagen finns det anledning anta attavtal även i fortsättningen kommer all inskränka de möjligheter tillprovanställning som lagstiftaren har angett en norm för. Detta är, somframhålls i motionerna, till förfångför framför alll grupper med svagställning på arbetsmarknaden. Lagens regler om provanställning bör sålundagöras generellt verkaur de. Regeringen bör få i uppdrag att välja enlagtekniskt lämplig form för delta och återkomma till med förslag iämnet. Därvid bör också presenteras lagregler för en till elt är utökadprovanställning i vissa fall enligl riktlinjer som anges i motion 1984/85:2715.En sådan förlängd provanställning avser att ge inte minsl ungdomar möjlighetatt upparbeta den kompelens som behövs för en arbetsuppgift. Med det anförda är motionerna 1984/85:781 och 1984/85:1449i alll väsentligt tillgodosedda. Motion 1984/85:2715 i akluella delartillstyrks av ulskoltet. Regeringen bör underrättas om della. dels att utskottels hemställanunder 7 bort ha följande lydelse; 7. beträffande reglerna för provanställningall med bifall lill motion 1984/85:2715 yrkandena 16 och 17 saml medanledning av motionerna 1984/85:781 yrkande I och 1984/85:1449 som sinmeningger regeringen till känna vad ulskoltet anfört. Tidsbegränsad anställning vid arbetsanhopning (mom. 8) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 10 sombörjar med "Utskottet behandlade" och slutar med "aktuelltmotionsyrkande" bort ha följande lydelse; Anslällningsskyddslagen medger alt en arbetstagareanställs pä grund av . tillfällig arbetsanhopning underen period av . Denna ramlid har syflel all hindra missbruk men innebär ipraktiken en onödig begränsning av möjligheten all utnyttja anställningsformen.Bestämmelsen om en tvåårig ramtid bör utgå ur lagen. Förslag till lagändringläggs fram i hemslällan. dels all utskottets hemställanunder 8 bort ha följande lydelse; 8. beträffande anställning vidarbetsanhopning att med bifall till motion 1984/85:2715 yrkande 15antar följande lagförslag: Förslagtill AU 1985/86:3 Lag omändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd Härigenom föreskrivs alt 5 § lagen (1982:80) omanställningsskydd skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Reservanternas förslag 5§ Avtal om tidsbegränsad anställ- Avtal omtidsbegränsad anställ-