bet · G901TU15 · 1985-12-31 00:00:00 — Försvarsministern räknar med att förslag från arbetsgruppenskall kunna redovisas i nästa års budgetproposition (årets budgetproposition,bil. 6 s. 40). Någonstatlig utbildning för civila helikopterförare finns inte. Vissa flygföretagbedriver sådan utbildning, såsom t. ex. på NyköpingOxelösundsflygplats. Medanledning av att militära piloters övergång fill civila flygföretag hade blivitett akut problem i , och enades försvarsministrarna i detre länderna om att utreda frågan om en snabb ökning av den civilapilotutbildningen. En utredningsman fick i uppdrag av den svenskeförsvarsministern att främja samordningen av utbildningen m. m. av piloter förden civila luftfartens behov i , och . En arbetsgrupp medrepresentanter för de danska och norska och svenska regeringskanslierna samtberörda myndigheter i de tre länderna tillskapades för utredningsarbetet. Underutredningsarbetet har bl. a. prövats frågan om att förlägga pilotutbildningentill NyköpingOxelösunds () och till (Hässlö) flygplatser.Flygplatserna har ursprungligen varit militära (F 11 resp. ). I lokaliseringsfrågan har väckts två motioner. I mofion T289 (s) begärs att en eventuell samnordisk trafikflygarutbildning 27 i Sverigeskall lokaliseras till Nyköping-Oxelösunds flygplats (yrkande 1) TU1985/86:15 samt att en eventuell utbildning av civila helikopterförare i möjligomfattning skall samordnas med en samnordisk trafikflygarutbildning (yrkande2). I motion T376 (s) begärs att utbildningen av piloter förden civila luftfarten skall lokaliseras till . Ovannämnda utredningsarbete om den civilapilotutbildningen har redovisats förförsvarsministrarna i , och . Mot bakgrund av övervägandeni arbetsgruppen föreslås bl. a. att - om den civila svensk-norsk-danskapilotutbildningen skall samordnas-det bör ske genom aft varje land för siggenomför den grundläggande utbildningen (skede A) medan den mer avanceradeutbildningen (skede B) bedrivs i och att det gemensammautbildningsskedet i ett sådant fall förläggs fill TFHS i Ljungbyhed.Arbetsgruppen ansåg att det även i och i fanns godaförutsättningar att genomföra den aktuella utbildningen men att utbildning iLjungbyhed var att föredra på grund av att TFHS redan är etablerad där.Förslaget från utredningsarbetet har presenterats för i skr.1985/86:156 med redovisning av åtgärder för att säkerställa behovet av civilaoch militära piloter. Skrivelsen har hänvisats till försvarsutskottet. Med hänsyn till att sålunda frågan om förläggning av eneventuell dansk-norsk-svensk utbildning för trafikflygare tillNyköping-Oxelösunds och flygplatser redan har aktualiserats underberedningen av ärendet om denna utbildning och sålunda får förutsättas bliomfattad av de fortsatta övervägandena i och dettasmotsvarigheter i och synes motionerna T289 (s) yrkande 1 och T376(s) inte böra föranleda någon åtgärd av . Härav följer att ävenyrkande 2 i motion T289 (s) kan lämnas utan någon åtgärd. Regeringens förslag att . skall anvisas underanslaget fill för nästa budgetår föranleder inte någonerinran från utskottefs sida. 1. beträffandeluftfartsverkets organisation attriksdagen avslår mofion 1985/86:T331 (m) yrkandena 1 och 2, attriksdagen lämnar motion 1985/86:T290 (c) yrkande 3 utan åtgärd, 3. beträffande prissättningen på vissa tjänster att a) avslår mofion1985/86:T331 (m) yrkande 6, b) avslår motion1985/86:T286 (m) yrkande 1, 4. beträffande utökning avresultatutjämningssystemet för flyg platser auriksdagen /86:15 - a) med anledningav mofion 1985/86:T410 (s) yrkande 1 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om utredning för vissa överväganden kring ettresultatutjämningssystem, b) avslårmotionerna 1985/86:T375 (m, fp, c) yrkande 2 och 1985/ 86:A474 (c) yrkande 11, c) avslår motion1985/86:A446 (fp) yrkande 5, d) avslårmotion 1985/86;T375 (m, fp, c) yrkandena 3-5, e) medanledning av motionerna 1985/86:T257 (c) yrkande 4, 1985/ 86:T287 (s) yrkande 2, 1985/86;T375 (m, fp, c) yrkande 1, 1985/ 86:T410 (s) yrkande 2 och 1985/86:A429 (fp) yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om fortsatta kostnadsersättningar till Krisfianstads och flygplatser, 5. beträffande inriktningen och omfattningen aVluftfartsverkets verksamhet och verkets investeringar / 87-1988/89 a) avslår mofion1985/86:T424 (m) yrkande 23, b) avslår motion1985/86:T257 (c) yrkande 5, c) godkänner vad iproposition 1985/86:100 bil. 8 har förordats om inriktningen och omfattningenav luftfartsverkets verksamhet och om verkets investeringar under perioden1986/87-1988/89 samt bemyndigar regeringen att besluta om avvikelser därifrån, 6. beträffande finansiering av luftfartsverketsinvesteringar och medelsanvisning härför för /87, m. m. a) med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motionerna 1985/86:T331 (m) yrkande 3 och1985/86:T414 (m) yrkande 11 i motsvarande del godkänner vad i propositionen haranförts om finansiering av luftfartsverkets investeringar för budgetåret1986/87, b) godkänner attluftfartsverket under /87 får träffa hyresköpsavtal ochlångtidsförhyra (leasa) anläggningar och utrustningar motsvarande ettanskaffningsvärde på , c) med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1985/86:T414 (m) yrkande 10 tillFlygplatser m. m. för /87 anvisar ett reservafionsanslag på , d) tillBeredskap för civU luftfart för /87 anvisar ett reservationsanslag på . 7. beträffande ökning av konkurrensen inom luftfarten m.m. att a) avslårmotionerna 1985/86;T286 (m) yrkandena 3 och 4, 1985/ 86:T305 (m), 1985/86;T331(m) yrkandena 4 och 5,1985/86;T377 (fp), 1985/86:T424 (m) yrkandena 19 och 22samt 1985/86:T433 (fp), b) avslår mofion1985/86:T271 (s), c) avslårmofionerna 1985/86:T331 (m) yrkande 8, och 1985/86:T424 (m) yrkande 24, 8. beträffandeutnyttjandet av , och a) lämnar motion1985/86:T290 (c) yrkande 1 såvitt avser flygplats utan åtgärd, b) lämnarmofionerna 1985/86:T212 (s), 1985/86;T286 (m) yrkande 2 samt 1985/86:T290 (c)yrkande 1 i återstående del utan åtgärd, d) avslårmofion 1985/86:T290 (c) yrkande 2, e) avslårmofionerna 1985/86:T331 (m) yrkande 9 och 1985/86:T340 (vpk) yrkande 5, 9. beträffande stöd till viss linjefart, m. m. att a) avslår mofion 1985/86:T374 (fp), , b) avslår mofion1985/86:T313 (fp), c) tillErsättning till för särskilda rabatter vid flygtrafik på för /87 anvisar ett förslagsanslag på , 10. beträffande lokalisering av vbs utbildningför trafikflygare, m. m. attriksdagen lämnar motionerna 1985/86:T289 (s) yrkandena 1 och 2 samt1985/86;T376 (s) utan åtgärd, 11. att till Statens haverikommissionför /87 anvisar ett anslag på . Närvarande: (), (), OlleÖstrand (s), (), (), Per Stenmarck (m), MargitSandéhn (s), (), (), (), SvenHenricsson (vpk), (), (), () och (). organisation (mom. 1) (), Per Stenmarck (m), (),() och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "Genom den" och på s. 8 slutar med "yrkandena 1 och 2"bort ersättas med text av följande lydelse: Ett flertal utredningar har tidigare studeratluftfartsverkets funktion och organisation, bl. luftfartsutredning (SOU 1966:34), flygtrafikledningskommittén (Ds K 1971:2) och luftfartsverksutredningen (Ds K 1974:14). I samtliga utredningar har framkommit det angelägna i attflygsäkerhets- /86:15 frågorna ställs under en myndighets totalansvarsamt att det vore en fördel att de kunde behandlas avskilda från de ekonomiskahänsyn som följer med affärsverksformen. Av den anledningen föreslog flygtrafikledningskommittén isitt betänkande - Flygtrafikledning 1980. System och organisafion (Ds K1971:2) - att ett fristående flygsäkerhetsverk bestående av luftfartsinspektionensamt trafikavdelningen skulle inrättas. Så blev inte fallet, menluftfartsinspektionen gavs en starkare och mer fristående ställning, ochsedermera inrättades för utredning av främstallvarliga civila och militära luftfartsolyckor. Frågan om en delning av luftfartsverket har också varitföremål för diskussion av revisorer, som igranskningspromemorian nr 3/1979 (redovisad i förs. 1980/81:4) bl. a.analyserade spörsmålet huruvida de myndighetsutövande verksamheterna, dvs. ihuvudsak luftfartsinspektionen och transport- och planeringsavdelningen, bordebrytas ut och bilda en ny myndighet. Utvecklingen har således gått mot en mer självständigställning för flygsäkerhetsområdet inom luftfartsverket och också störresjälvständighet och ansvar för flygplatsorganisationen utan att steget dock hartagits att frikoppla nämnda funktioner. Den under förra beslutade omorganisafionen avluftfartsverket borde ha gått längre och helt skilt myndighetsenheterna frånrörelseenheterna. För flygplatserna skulle den i mofionen föreslagnaaktiebolagsformen kunna ge en starkare marknadsinriktning än vadomorganisafionen ger. Det finns sålunda starka skäl som talar för att heltavskilja myndighetsfunktionen i form av bl. a. flygsäkerhetsfrågorna från denövriga verksamheten. uppgifter i övrigt, dvs. att svara förden civila luftfartens markorganisation, att driva och förvalta statensflygplatser för civil luftfart och att verka för en utveckling av den civilaluftfarten skulle i ett sådant läge med fördel kunna drivas i bolagsform. Förslag i de i motion T331 (m) yrkande 1 och 2 upptagnafrågorna bör därför föreläggas . Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motionen ihär aktuella delar bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande luftfartsverkets organisationatt med anledning av mofion 1985/86:T331 (m) yrkandena 1 och 2 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört härom. Finansieringav luftfartsverkets investeringar och TU1985/86:15 medelsanvisninghärför för /87, m. m. beträffande/mansiermgav luftfartsverkets investeringar för budgetåret 19861 87 (mom. 6 a) (), Per Stenmarck (m), (),() och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjarmed "Finansiering av" och på s. 18 slutar med "sålundaanförda" bort ersättas med text av följande lydelse: Enligt utskottets mening innebär upplåning genomriksgäldskontoret att luftfartsverket tvingas till en onödig och ineffektivhantering för att fillgodose sitt behov av lånemedel för investeringar. Denbästa ordningen är den att luftfartsverket ges möjlighet att genom ett egetfinansieringsbolag låna direkt på kapitalmarknaden på marknadsmässiga villkor,i synnerhet när det gäller kommersiella investeringar. Att en regeringenunderställd myndighet skulle ha att använda ett organ för att kunnafinansiera investeringar anser utskottet dessutom vara en felaktig ordning. Utskottet förordar således att åtgärder vidtas för attbilda ett investeringsbolag för luftfartsverket. Utskottet förutsätter attnärmare förslag om eventuellt kapitaltillskott och om garantiåtagande för ettsådant bolag m. m. föreläggs redan under nästa budgetår. , Redanunder nästa budgetår bör enligt utskottets mening investeringar till ett beloppav 10 milj. kr. finansieras genom upplåning på den öppna lånemarknaden - av detbegärda finansieringsbolaget om detta har påbörjat sin verksamhet eller direktav luftfartsverket - i stället för att investeringar till ett motsvarandebelopp finansieras från anslaget till Flygplatser m. m. Vad som i övriga hänseenden har anförts i propositionen omfinansiering av luftfartsverkets investeringar för nästa budgetår föranlederinte någon erinran från utskottets sida och bör godkännas av . deb att utskottets hemställan under 6 a bort ha följandelydelse: 6. beträffande finansieritig av luftfartsverketsinvesteringar och medelsanvisning härför för /87, m. m. attriksdagen a) medanledning av regeringens förslag och med bifall till motionerna 1985/86:T331(m) yrkande 3 och 1985/86:T414 (m) yrkande 11 i motsvarande del godkänner vadutskottet har anfört om finansiering av luftfartsverkets investeringar /87, Finansering av luftfartsverkets investeringar och medelsanvisning härför för /87, m. m. beträffandemedelsänvisning under anslaget till Flygplatser tn. (mom. 6 c) - underförutsättning av bifall till reservation nr 2 - (), Per Stenmarck (m), (),() och () anser dels attdet stycke i utskottets yttrande på s. 18 som börjar med "I TU1985/86:15 överensstämmelse" och slutar med "föreslagna medelsanvisningen"bort ersättas med text av följande lydelse: I överensstämmelse med att utskottet i det föregående harförordat att luftfartsverkets investeringar under nästa budgetår till ettbelopp av 10 milj. kr. skall finansieras genom upplåning på den öppnalånemarknaden kan medelsanvisningen under anslaget till Flygplatser m. m. förnästa budgetår begränsas till 79,7 milj. kr. i enlighet med förslaget härom imotion T414 (m) yrkande 10. Utskoftet föreslår att detta belopp anvisas underanslaget. dels att utskottets hemställan under 6 c bort ha följandelydelse: 6. beträffande finansiering av luftfartsverketsinvesteringar och medelsanvisning härför för /87, m. m. aftriksdagen c) medanledning av regeringens förslag och med bifall till motion 1985/86:T414 (m)yrkande 10 till Flygplatser m. m. för /87 anvisar ettreservafionsanslag på , Ökning av konkurrensen inom luftfarten m. m. beträffandeliberalisering m. m. (), (), Per Stenmarck (m),(), (), () och RuneThorén (c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 21börjar med "Enligt utskottets" och på s. 22 slutar med "beträffandekonsorfialavtalet" bort ersättas med text av följande lydelse: Det skandinaviska luftfartssamarbetet i SAS är - somframhållits i olika sammanhang - en förutsättning för att man i , Norgeoch med dessa länders perifera geografiska läge och begränsademarknadsunder-iag skall kunna driva ett i princip världstäckande företag påflygområdet. Värdet av att ha tillgång till ett sådant företag för kontakternapå olika områden med främmande länder blir allt större allteftersom det internationellasamarbetet och utbytet inom olika sektorer av samhället byggs ut. "Avregleringen" på luftfartsområdet i harenligt vad utskottet erfarit haft mycket gynnsamma verkningar. Frisläppandet avkonkurrensen på orrirådet har sålunda lett till sänkta biljettpriser ochutökning av flygnätet. Detta har fått till följd en kraftig tillströmning avpassagerare till luftfarten. Att ett införande av mer konkurrens och en liberalareluftfartspolitik även i är önskvärt innebär inte att en sådan förändringinte är förknippad med problem. Den måste därför utformas ufifrån vårt landsspeciella förutsättningar. Förutsättningen för att öka konkurrensen inomluftfartssektorn bör därför enhgt utskottets mening studeras, särskilt beträffandeinrikesflyget samt möjligheterna till en liberalisering på luftfartsområdet. Vad utskottet sålunda har anfört med anledning avmotionerna T286 (m) yrkandena 3 och 4, T305 (m), T331 (m) yrkandena 4 och 5,T337 (fp), T424 (m)yrkandena 19 och 22 samt T433 (fp) bör som sin mening ge TU1985/86:15 regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 7 a bort ha följandelydelse: 7. beträffande ökning av konkurrensen inom luftfarten m.m. att a) medanledning av motionerna 1985/86:T286 (m) yrkandena 3 och 4, 1985/86:T305 (m),1985/86:T331 (m) yrkandena 4 och 5, 1985/ 86:T337 (fp), 1985/86:T424 (m)yrkandena 19 och 22 samt 1985/ 86:T433 (fp) som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om liberalisering m. m., Ökning av konkurrensen inom luftfarten m. m. beträffandeinriktningen av konsortialavtabförhandtingar (mom. 7 c- motiveringen) (), (), Per Stenmarck (m),(), (), () och RuneThorén (c) anser aft den del av utskottets yttrande som på s. 22 börjar med"Mot bakgrund" och på s. 23 slutar med "härom avstyrks"bort ersättas med text av följande lydelse: Motbakgrund--- (= utskonet på s. 22)-- . Bakgrunden till bildandet av SAS var - som den ovanlämnade redovisningen visar- behovet av att utvidga det skandinaviskasamarbetet i fråga om flygtrafik på och till andra kontinenter m. m. FörSAS bildande synes inrikestrafiken i de skandinaviska länderna inte ha haftväsentlig betydelse och denna trafik synes inte heller i sig behöva utgöra engrundval för konsortiets fortsatta uppgift som ett företag för internationellflygtrafik. SAS inrikestrafik i de skandinaviska länderna tillför emellertidnumera SAS överskott och stöder därigenom ekonomiskt den övriga verksamheten.Goda skäl kan sålunda anföras både för att SAS även i fortsättningen bör ha koncessionpå inrikestrafik och för att så ej skall vara fallet. Mot denna bakgrund anserutskottet att vid diskussionerna om förlängning av konsorfialavtalet fråganförutsättningslöst bör diskuteras om SAS koncessioner på inrikestrafik i deskandinaviska länderna bör vara kvar hos SAS eller om koncessionerna helt ellerdelvis bör ges till företag utanför SAS. Då utskottet förutsätter att sådanadiskussioner tas upp utan något inifiativ av i frågan avstyrkerutskottet motionerna T331 (m) yrkande 8 och T424 (m) yrkande 24. Utnyttjandet av , och flygplatser beträffandebibehållande av sött: statlig flygplats (mom. 8 d) och (båda c) anser dels att det stycke i utskottefs yttrande på s. 25 sombörjar med "Med anledning"och slutar med "avstyrks detsamma" bort ersättas med text av 34 Det står enligt utskottefs mening klart att det iframfiden är nödvändigt /86:15 med två flygplatser i Stockholmsområdet.Det skulle då vara kortsiktigt från statens sida att låta lägga ned Brommaflygplats och ändå komma i den situationen att flygplatsmåste -kompletteras med ytterligare en flygplats. Det bästa sättet att utnyttjaden samlade flygplatskapacitet som redan finns i området är därför ettfortsatt utnyttjande av som alternativflygplafs för viss linjetrafik medmiljövänliga plan på kortare distanser. Vad utskottet sålunda har anfört med anledning av motionT290 (c) yrkande 2 bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 8 d bort ha följandelydelse; 8. beträffande utnyttjandet av , ochBromma flygplatser att d) medbifall till motion 1985/86:T290 (c) yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om bibehållande av som statlig flygplats, Utnyttjandet av , och beträffandefortsatt användning av (mom. 8 e) , Per Stenmarck och (alla m)anser dels aft den del av utskottets yttrande som på s. 25börjar med "Utskottet har" och på s. 26 slutar med "avstyrks följaktligen" bortersättas med text av följande lydelse: Utskottet har--- (= utskottet på s. 25)-- i . Den andra flygplatsen i bör enligtutskottets uppfattning vara så attraktiv att den drar till sig den trafik denär avsedd för så att risken för aft det lätta flyget flyttar till Arlandaminimeras. Om läggs ned är det inte lätt att hitta ettlämpligt alternativ i . är en flygplats som efterfrågasav marknaden. På finns ett visst investeringsbehov som dock är avsevärtmindre än det investeringsbehov som uppstår om annat alternativ än bliraktuellt. En uppdelning av reguljärflyget mellan och ger enligtutskottet en rimligare kostnadsfördelning mellan olika intressenter, bättretrafikfördelning och bättre ekonomi. börsåledes vara kvar för allmänflyg och visst sekundärflyg. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motion T331(m) yrkande 9 bör som sin mening ge regeringen till känna. Detanförda innebär att utskottet avstyrker mofion T340 (vpk) yrkande 5. dels att utskottets hemställan under 8 e bort ha följandelydelse: 8. beträffande utnyttjandet av , ochBrotnma flygplatser aft e) medbifall till motion 1985/86:T331 (m) yrkande 9 och med avslag 3 påmotion 1985/86:T340 (vpk) yrkande 5 som sin mening ger /86:15regeringen till känna vad utskottet anfört om fortsatt användning av Brommaflygplats, Utnyttjandet av , och Brommaflygplatser beträffande/orMflK användning av (mom. 8e) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 25börjar med "Utskottet har" och på s. 26 slutar med "avstyrksföljakfiigen" bort ersättas med text av följande lydelse: Utskottet anser - i överensstämmelse med vad som anförts imofion T340 (vpk) - att man från statens sida bör verka för aft Brommaflygplats läggs ned så att flygplatsområdet kan utnyttjas för byggande avbostäder, arbetsplatser och centrumanläggningar m.m. bör somanförs i motionen ersättas genom att det nedlagda F 18:s flygplats i som flygplats för den trafik m. m. som bedrivs påBromma flygplats. Endast vissa begränsade åtgärder torde vara erforderliga fördenna användning av . Vad utskottet sålunda anfört med anledning av ovannämndamotion i här aktuell del bör som sin mening ge regeringen till känna. Det anförda innebär att utskottet avstyrker motion T331(m) yrkande 9 om att även i fortsättningen skall användas förviss flygverksamhet. dels aft utskottets hemsfällan under 8 e bort ha följandelydelse: 8. beträffande utnyttjandet av , ochBromma flygplatser att e) medbifall fill mofion 1985/86:T340 (vpk) yrkande 5 och med avslag på motion1985/86:T331 (m) yrkande 9 som sin mening ger regeringen till känna vadUtskottet anfört om fortsatt användning av . Prissättningen på vissa tjänster beträffande avgifter för efterbesiktning av luftfartyg(mom. 3 a) , Per Stenmarck och (alla m)anför: Privatflyget existerar under svåra ekonomiska förhållanden.En rad pålagor har lagts på allmänflyget. Kravet på kostnadstäckning av luftfartsver kets verksamhet har t. ex. lett till ett mycket högt skatte- och avgiftsuttag. Som exempel kan nämnas avgifterna för efterbesiktning av luftfartygs luftvärdighet. Avgifterna för besiktningen är desto orimligare som någon egentlig besiktning inte äger rum utan sker i form av sfickprovskontroll. Avgifterna borde varabättre relaterade till den verkliga kostnaden för /86:15besiktningen. Det är att observera att ett alltför stort skatte- ochavgiftsuttag har en direkt hämmande effekt på luftfartens utveckling. Privatflygningär ofta en mycket samhällsnyttig verksamhet. Många privata flygklubbar åtar sigt. ex. skogsbrandbevakning och målflygning. Enligtbeslutad ändring, i luftfartslagstiftningen kan luftfärdighetsbevis emellertidkomma att utfärdas tills vidare. Detta bör förhoppningsvis kunna leda till enminskning av besiktningskosfnaderna. Prissättningen på vissa tjänster beträffande avgifter förflygverksamheten (mom. 3 b) RolfClarkson, Per Stenmarck och (alla m) anför: Avbetydelse för omfattningen av flygtrafiken till och från vårt land är deavgifter som luftfartsverket tar ut av flygverksamheten här. Det är rimligt attanta att en justering av nivån för avgifterna för flygverksamheten fill den somgäller i vår omvärld skulle kunna medföra en sådan ökning av flygtrafiken filloch från vårt land att något intäktsbortfall för luftfartsverket egentligeninte skulle behöva inträffa. Troligt är att intäkterna skulle öka. Det finnssålunda anledning att understryka den betydelse som prissättningen påluftfartsverkets tjänster kan ha för konkurrens om flygtrafiken. Särskiltgäller detta beträffande den konkurrenssituation i vilken och Kastrupsflygplatser befinner sig i fråga om resenärer och gods som kommer från ellerskall till de södra delarna av vårt land. Utökning av resultatutj ämningssystemet förflygplatser beträffande vbsa övervägandenkring ett resultatutjämningssystem (mom. 4 a) (vpk) anför; Ettstarkt skäl för att en flygplats med interregional linjetrafik skallfå inordnas i ett system med resultatutjämning mellan flygplatser och därigenomskall kunna få täckning för underskott i driften är att trafiken på flygplatsenhar eller kan beräknas få en avsevärd betydelse förutvecklingen i den aktuella regionen. Ett inlemmande av flygplatsen i ettresultatutjämningssystem kan således vara väl mofiverat av att detta - ihuvudsaklig överensstämmelse med vad som gäller för medlen i detregionalpolitiska arbetet - är ägnat att främja en positiv utveckling avnäringsliv, sysselsättning, service m. m. i regionen. Inriktningen och omfattningen av luftfartsverkets verksamhet och verkets investeringar / 87-1988/89 beträffandestorleken på investeringsutgifter (mom. 5 a) RolfClarkson (m), (), Per Stenmarck (m), (), (), () och 37 () anför: Stora investeringar avluftfartsverket medför bl.a. att luftfartsverkets /86:15 avgifter påflygverksamheten blir höga.