bet · G901KU25 · 1985-12-31 00:00:00 — Förut hade vi lönedelegationen, men skallfinansutskottet informeras och slutgiltigt anta avtalet. För att deformaliteterna skall kunna uppfyllas måste ansvarigt statsråd vara med. Jag delar alltså hans uppfattning. Men jag tror att detfortsättningsvis kommer att tas flera informella kontakter mellan SAV ochregeringen på detta område. : Också jag ställde en fråga till , och jag fick följande svar: "Utgångspunkten förförhandlingsarbetet bör anges på ett tidigt stadium. Sedan skallförhandlingsarbetet pågå mellan resp. parter. Men ingen kan bortse från att omvi har ett system som innebär att regering och riksdag tar det slutligaansvaret för uppgörelser som skall träffas och skall godkänna dem formellt,uppkommer ett spänningsfält där kontakter inte kan uteslutas. Det vore t. o. m.onaturligt om alla kontakter skulle brytas . Så kan detinte fungera. Så fungerar det inte i något annat land heller. En del av defrågor som här har ställts finns det inte något slutligt svar på. Man kan intelägga upp en mall för hur det skall fungera. Varje avtalsrörelse har sin egendynamik, som är oförutsägbar." Därmed har vi något nyanserat debatten. : Jag har en avslutande fråga. Avtalet har ju efteråt blivit mycket diskuterat, och mantvistar fortfarande om vad som egentligen är att betrakta som resultat avgällande avtal och vad som skall betraktas som överhäng. Jag vill ställa en konkret fråga: var finansministerninförstådd med KU 1985/86:25 villkoren som helhet innan regeringen godkände dem? : Regeringen inkl. finansministern varinförstådd med uppläggningen av avtalsrörelsen. Sedan togs det täta kontaktermed finansministern även inför slutjusteringen. Om det finns något område dären löneminister har nära samarbete och kontakt med finansministern, är det ilönefrågorna. Sedan vill jag säga att det inte ligger någonting unikt idetta förhållande. Ni skall inte tycka att det är konstigt att man tvistar omvad ett avtal innehåller. När jag började med de här frågorna möttes jag ocksåav invändningen: "Så hade vi inte menat." När jag frågade dem somvarit med längre svarade de: "Det skall du inte bli förvånad över. Så hardet alltid varit." Skälet är mycket enkelt: då man närmar sig enslutuppgörelse blir formuleringarna mer och mer otydliga för att man skallkunna komma överens. När man skriver avtalstexten lägger parterna in olikatolkningar. Jag tror att det ligger i ämnets natur att sådana oklarheteruppstår, och det tror jag vi får se prov på även . : Ingen ytterligare har begärt ordet. Jag beratt få framföra ett tack till civilministern för att han beredvilligt ställtupp och lämnat en muntlig information som komplettering av den skriftligadokumentation vi har. KU 1985/86:25 Bil. Utfrågningav expeditionschefen i , , den 3april 1986 angående dels koncession för viss flygtrafik, dels formerna förutseende av verkställande direktör i : Jag hälsar expeditionschef till utskottet. Vi brukar först lämna ordet till den som vi harkallat hit. : Jag har inte mycket att tillägga tillde promemorior som har delgivits . : Bakgrunden till anmälan är attkoncessionsansökningar, som i några fall har tillstyrkts av bådeluftfartsverket och berörda lokala intressenter, avslogs utan motivering avregeringen . Är det inte rimligt att man motiverar den typen avavslag? har uttalat sig för att även regeringen skallange motivering för den här typen av beslut. : På den frågan skulle jag kunna svaraatt det vore önskvärt om alla beslut motiverades, så att man kunde dra någraslutsatser till vägledning för framtida prövningar. Så långt är jag beredd atthålla med dig. Vi har enligt vad jag kan komma ihåg egentligen aldrig motiveratnågot sådant här beslut. : Då kan vi alltså konstatera att regeringeninte motiverar beslut av det här slaget trots att de har en utomordentligt storräckvidd för berörda människor. Enligt den information som vi har fått ingår åtminstonenågon av handläggarna i departementet också i styrelsen för ett eller kanskeflera av de konkurrerande bolagen - det gäller också statssekreteraren. AnserBarbro att det finns anledning att förutsätta jäv när det gällerpersoner som har denna dubbla roll? : De här frågorna är ständigt föremålför diskussion i , och jag tror att de också har varit föremålför prövning i tidigare liksom av JK. Vi har kommit framtill att vi mycket väl kan leva med den nuvarande ordningen. Det gäller juföretag där staten har stora intressen: ABA, Linjeflyg och Swedair. : Kan detta att det finns statliga intressenmotivera mindre respekt för jävsbestämmelser? Borde det inte vara tvärtom? : Vi har kommit fram till att någonjävssituation inte föreligger. : Detta gäller inte beslut av regeringen. AndersBjörck: Det handlar om vilka som handlägger ärendena. Vi hade KU 1985/86:25häromveckan representanter för lagrådet här för utfrågning, och då sade den Bil. A 11 ene av dem: "Jag vill lägga till att vi i lagrådet liksom idomstolen är ytterligt försiktiga med jävssituationer. Vi iakttar inte bara delagstadgade jäven utan även s. k. Anser BarbroFischerström ätt icke ens delikatessjäv förelåg i dessa situationer? : Vi tycker inte det. Vi har vidtagitsådana åtgärder i organisationen att ledamotskapet i företagsstyrelser inteskall försätta de personerna i någon jävssituation. Om det är Swedair du tänker på vill jag säga att saken harvarit föremål för prövning tidigare. Vi har den ordningen, attkoncessionsfrågorna inte ligger på den enhet som handlägger allmännaluftfartspolitiska frågor. Den person som är ledamot av Swedairs styrelsedeltar alltså inte i koncessionsprövningarna. : säger "sädanaåtgärder i organisationen". Vad syftar det på? : Vi har en enhet som ansvarar för bl.a. luftfartsfrågor, men konkreta förvaltningsärenden, exempelvis ansökningar omkoncession, hanteras inte på den enheten, utan på en annan enhet med en annanansvarig enhetschef och handläggare. : Men enligt de informationer vi har måsteden politiskt ansvarige i departementet, utöver statsrådet ellerstatssekreteraren, rimligtvis delta i hanteringen av vissa beslut av det härslaget och sitta med i ett antal av de berörda styrelserna. Anses inte hellerdet vara något problem? : Nej, vi tycker inte det. : Vissa av departementstjänstemännen sitterockså med i styrelser för företag vilkas konkurrenter söker koncession. Finnsdet någon särskild instruktion eller rådgivning från departementsledningen tillde styrelseledamöterna, i den mån inte departementsledningen själv ingår istyrelsen, om hur de skall uppträda för att jäv icke skall uppstå? : Menar du vid hantering av ärendeneller i bolagsstyrelserna? : är ju enmycket liten organisation, och vi har få skrivna instruktioner för hur våraanställda skall uppträda i olika situationer. Men vi har, som jag sade, enevigt pågående dialog om hur man skall uppträda i bolagsstyrelser, vilken har och på vems mandat man sitter där. Detsamma gäller naturhgtvishandläggning av ärenden i departementet. : Det finns såvitt jag förstår av BarbroFischerströms svar ingen speciell instruktion eller rådgivning för att undvikaatt jävssituationer uppkommer? BarbroFischerström: Nej. Men som jag säger diskuterar vi det . KU1985/86:25 Det har diskuterats särskilt mycket , eftersomverkslednings- Bil. A 11 kommittén har haft frågan uppe. Alla är oerhörtväl uppmärksamma på den här frågan och instruerade, om än muntligt, att varasärskilt noga med att inte försätta sig i någon jävssituation. : Skulle kunna redogörainför för vad som är den normala gången vidhandläggning av koncessionsärenden från det alt ansökan inkommer tills detansvariga statsrådet fattar beslut om att föredra ärendet i regeringen. : De här ärendena handläggs på precissamma sätt som alla andra förvaltningsärenden. När ansökan kommer in remitterasden till luftfartsverket och i allmänhet till ABA. När remissvaren har kommitin skickas de till sökanden, och sökanden bereds tillfälle att komma in medytterligare skrivelser. När skriftväxlingen är avslutad föredras ärendet förstför enhetschefen, sedan för expeditionschefen och slutligen för statsrådet. : Vi har i ett PM om nya flyglinjer fått enbeskrivning beträffande de fem ärenden söm redovisas. Där anges några motiv iett antal streck-satser. År de motiven en sammanfattning som gällde endast för dessafem ärenden, eller finns det ytterligare dokument eller beslut som ligger tillgrund för motiven? : Det är en redovisning av efter vilkaprinciper som ärendena avgörs. De gäller alltid. : Jag vill följa upp fräga.Har ni i departementet diskuterat att se över principerna som gäller förkoncessionsgivning-en på luftfartsområdet? Pågår någon diskussion eller någotberedningsarbete där? : Det pågår nu en diskussion som välnärmast är föranledd av en viss turbulens i det skandinaviska samarbetet omSAS. Som ni säkert vet har norrmännen aktualiserat den frågan i anledning avatt man nu har börjat diskutera en förlängning av konsortialavtalet. I detsammanhanget har all koncessionsgivning pä detta område varit föremål fördiskussion. Det gäller alltså företrädesrättens innehåll. : Vi kan då övergå till punkt 2. : Jag skulle vilja fråga vilka kontakter somdepartementet tog med styrelsen för i samband med att nyverkställande direktör skulle utses där. : Det här har gått i två steg. I detförsta steget nåddes inte enighet om den kandidat som lanserades. Jag antar attdet är du inte intresserad av? : Där förekom kontakter mellanföreträdare för depar tementet och ordföranden i bolagets styrelse. Det fanns en kandidat, som' 166 processadesenligt alla konstens regler. När man skulle KU 1985/86:25 komma tillbeslut visade det sig att det inte gick att nå enighet om den Bil. kandidaten.Hans kandidatur drogs tillbaka. förslag omen ny kandidat, nämligen . Hulterströmhade kontakt med ordföranden i och lämnadeförslag om att skulle utses till verkställande direktör. Om dettanåddes enighet i styrelsen, och han blev utsedd till verkställande : sade att man icke nåddeenighet om den första kandidaten. Rörde det enighet mellan departementet ochSvensk eller inom Svensk ? : Inom styrelsenåddes inte enighet om den kandidaten. Som jag uppfattade det väcktes detprotester från personalorganisationerna, och det föranledde attdelar av styrelsen inte ville ställa upp för den kandidat som lanserades. : Togs det några kontakter medstatsrådsberedningen i detta utnämriingsärende? : Det kan jag inte svara på. : Vem kan tänkas ge oss information om det? : Menar du kontakter som departementetskulle ha tagit? står naturligtvis inte för det här heltsjälv, utan han har fått tipset från statsrådsberedningen. Sedan har han variti kontakt med . : Vilka är principerna inomkommunikationsdepartementet för utseende av chefer för statliga bolag som haranknytning till departementets verksamhetsområde? Är det vanligt attdepartementet deltar i styrelsernas ledningsarbete på det här området? : Det beror på vilken ägarsits manbefinner sig i. Är staten dominerande ägare, har vi väl ansett att det är naturligtatt den dominerande ägaren skall ha synpunkter på vem som utses till företagetschef. Normalt anser vi att det bör gå till på det sättet att styrelsensordförande tar kontakt med ägaren i sådana här frågor och diskuterartillvägagångssättet. : Gäller inte aktiebolagslagen också förstatliga bolag, alltså att utseende av verkställande direktör är en fråga förbolagsstyrelsen? : Det jag har sagt strider ingalundamot aktiebolagslagen. Det är fortfarande styrelsen som utser direktör, men dendominerande ägaren har ett inflytande på vilka kandidater som ställs upp tillval i styrelsen. Det strider inte mot aktiebolagslagens bestämmelser. : Det kan möjligtvis strida mot grundlagen.Om regeringen vill göra sin vilja gällande i sådana här sammanhang, har vi ett förbud mot ministerstyre. En viljeyttring från regeringen skall komma den konstitutio- j nella vägen, nämligen frånhela regeringen i form av ett formellt beslut. Såvitt KU 1985/86:25 jag förstår har inget formellt beslut fattats i det andra fallet? BarbroFischerström: Nej. : Prövningen av den konstitutionella frågan får vi göra senare iutskottet. AndersBjörck: Men det är intressant att höra departementets synpunkter på hurkonstitutionen skall tillämpas. : Är det ytterligare frågor? Om så inte är fallet, återstår för mig atttacka för att hon har muntligt kompletterat den skriftligaargumentationen. Utfrågning av advokat den 8 april 1986angående utlänningsärenden : På vår särskilda föredragningshsta har vi en fråga som berörutlänningsärenden, och vi har därför bett advokat komma hit föratt belysa arbetet med sådana frågor från advokatens utgångspunkt. Jag lämnarordet till advokat . : Jag skall kortfattat presentera min egen roll i detta sammanhang. Jagvar en av de advokater som arbetade med det senaste större terroristärendet somvar aktuellt . Detta ärende ledde till ettbeslut om utvisning av nio turkiska kurder. Detta beslut verkställdes i och försig inte. Dessutom beslöt man att avslå en begäran omutvisning av ytterligare tre personer som var aktuella i sammanhanget. Depersoner som regeringen då beslutade att utvisa har fått stanna kvar i landet,eftersom det förelåg verkställighetshinder av politisk art. I stället har dessapersoner ålagts restriktioner beträffande vistelseort, m. m. Jagskall inledningsvis vara kortfattad för att bereda tillfälle till frågor. Menjag skulle kunna antyda några av de rättssäkerhetsfrågor som är aktuella. Ensak som man kan ta upp är att terroristbestämmelserna, som ju sedan mitten av1970-talet finns inarbetade i utlänningslagen, bara kan användas motutlänningar. Men reglernas ändamål är att förhindra användande av våld, hoteller tvång för politiska syften. Det är klart att sådana gärningar kan tänkasbegås även av svenska medborgare. Omförutsättningarna i övrigt är uppfyllda kan de här terroristbestämmelsernatillgripas mot en person som har vistats i landet under mycket läng tid-terroristbestämmelserna kan därför vara kännbara - allt under förutsättningatt vederbörande är utländsk medborgare. Dettaförhållande kan ibland bli litet märkligt, eftersom en invandrare kan förvärva svenskt medborgarskap. Det hela kan då bli litetslumpartat då det gäller frågan om ett ingripande kan ske med stöd avterroristbestämmelserna eller inte. Enannan sak som man skulle kunna peka på inledningsvis är att dessa bestämmelserkan och delvis är avsedda att användas på ett mycket tidigt stadium. Det räckermed att det föreligger en fara för att vederbörande, som är av intresse här iriket, skall begå terroristhandlingar. Då är det klart att det också kan ledatill att felbedömningar görs beträffande förekomsten av denna fara. Vidett sådant här förvaltningsförfarande, administrativt förfarande, som det ärfråga om i sådana här sammanhang - det är ju inte fråga om etträttegångsförfarande - uppkommer det problem beträffande bevisvärdering,bevisprövning och sluthgen också beträffande avvägning mellan partsinsyn å denena sidan och sekretessbestämmelserna å den andra. KU 1985/86:25 Bil. omständighetersom jag nu har berört blev aktuella i det fall som jag syftade KU1985/86:25 på, dvs. Ordföranden: så mycket. Jag lämnar då ordet fritt förfrågor. : Herr ordförande! Såvitt jag förstår harTomas lämnat in en skrivelse till . I sinJO-anmälan pekar han på denna, vilken har hemligstämplats. Såvitt jag kanbegripa kan väl inte redovisa innehållet . Men jag vill ändåfräga om anser att dessa uppgifter skulle kunna vara av betydelseför utskottets bedömning av rättssäkerhetsfrågorna. : Jag förstår att har tagitdel av den anmälan som jag också gjorde till JO och därav sett att jagrefererat till den skrivelse som jag ingav till arbetsmarknadsdepartementet.Jag ansåg att jag då borde enbart göra en hänvisning i anmälan, eftersom detfanns uppgifter som jag inte kunde lämna ut. Enligt min mening innehåller minskrivelse till uppgifter som är av intresse när manskall pröva det som jag ville att JO skulle pröva. Ordföranden: har här sekretess för utskottetsledamöter, men vi har ju rätt att ta del även av hemliga handlingar. Detinnebär väl också att vi med den restriktion som tillämpas i de frågor somberörs mycket väl kan beröra sådana här frågor i utskottet. : Jag känner mig själv förhindrad att gå inpå detaljer. Jag vill gärna hålla det hela översiktligt, eftersom jag är bundenav den hemligstämpling som departementschefen har gjort, och jag är ocksåbunden av min tystnadsplikt till klienten. BertU Måbrink: Man angav som ett skäl att de vittnen somsäkerhetspolisen åberopade måste skyddas. Men det är ju dessa vittnesuppgifterutvisningsbeslutet bygger på. Jag vill därför fråga om han harnågon förståelse för detta och om han kunde tänka sig att åtminstone deadvokater som skall försvara dem som är anklagade för terrorism får ta del avbakgrundsmaterialet. Kan man göra denna skillnad? Totnas : Först och främst skulle jag vilja säga attjag mycket väl förstår det dilemma som kan finnas här . Man har alltsåsekretessbelagt, såvitt jag kan förstå, betydelsefullt material även iförhållande till den enskilde och advokaterna. Man har sagt att skälet tilldetta är att uppgiftslämnare skulle kunna utsättas för risker, hot ellereventuellt också våld. Jag förstår detta dilemma, men jag är inte säker på attdet är riktigt att lösa det genom en sekretessbeläggning. Låt mig ge följande exempel. Antag att man från polisenssida kommer på att en svensk mycket farlig extremistgrupp har bestämt sig föratt genomföra sprängningar av flygplan. Då har gruppen gjort sig skyldig tillbrottet "stämpling till luftfartssabotage". Har den skaffatsprängmedel har den dessutom gjort sig skyldig till brottet "förberedelsetill luftfartssabotage". Vad skalldå ske enligt svensk lag? Jo, man skall göra en polisutredning, en 170 förundersökning,och det skall göras en åklagarprövning. Sannolikt leder det ju 1985/86:25naturligtvis också till en rättegång. Men uppgiftslämnarna, vittnena,sages- Bil. A 12 männen kan i den rättegång som följer inte få någotanonymitetsskydd. De måste uppträda i rättegången och där lämna sina uppgifter.Man får i sådana sammanhang inte åberopa något hemligstämplat material mot demisstänkta. Jag kan föreställa mig att vittnena, uppgiftslämnarna,skulle kunna känna en mycket stor skräck och fara för sin egen säkerhet. Dettahar man alltså löst på annat sätt, inte genom att garantera någon anonymitet ellergenom att hemligstämpla uppgifterna, utan säkerheten garanteras ytterst genomatt det finns straffbestämmelser mot övergrepp i rättssak, dvs. om någonangriper ett vittne för att han eller hon lämnat uppgifter i rättegången. Detta är alltså ett dilemma som kan uppträda även i andrasammanhang, inte bara i det aktuella fallet. Därför är jag inte säker på att ensekretessbeläggning, en hemligstämpling av vad uppgiftslämnare säger är deträtta sättet att lösa dilemmat. Beträffande din andra delfråga, huruvida man kunde lösaproblemet genom att låta enbart advokaterna, biträdena, få ta del avuppgifterna, är jag mycket tveksam. Jag har svårt att se hur man som biträde åten person skulle kunna agera, om man skall tillvarata vederbörandes intressen.Man skulle få en säregen ställning i förhållande till sin egen klient, om mansatt inne med uppgifter som man inte fick tala med vederbörande om. Därför ärjag tveksam till en sådan lösning. Ordföranden: advokaten några egna tankegångar hur detskall lösas? : Man skulle kunna ytterligare närmaförfarandet med terroristbestämmelserna till ett vanligt rättegångsförfarande.Delvis har man gjort detta genom att man numera skall hålla en förhandling vidStockholms tingsrätt innan man avgör ett terroristärende. Detta skulle alltsåmycket väl kunna nära på exakt jämställas med ett vanligt rättegångsförfarande.Det skulle öka rättssäkerheten enligt mitt sätt att se på saken. BertU Måbrink: Har några ytterligarekommentarer till JO:s utlåtande över det första brevet? : Jag gjorde en anmälan, och jag kan säga attjag inte är nöjd med det uttalande som JO gjorde. Jag tror att om man hadegjort en noggrannare utredning, kunde man där ha funnit saker som vore värda endjupare diskussion än den som JO fört i samband med sitt beslut. : Jag ville ställa samma fråga somordföranden ställde här beträffande alternativa lösningar. : Jag skulle vilja ställa en generellfråga. Har någon mer allmän uppfattning om att bestämmelsernautnyttjas på ett otillbörligt sätt? Det har förekommit den typen av diskussion.När vi har sett på några ärenden här i utskottet och inte haft någon anmärkningmot det ställningstagande som regeringen i slutskedet har gjort, har det visatsig att man alltså får en bild genom pressen och sedan en annan bild när manser på ärendet som sådant. : Jag kan inte säga att jag har det intrycket att bestämmelserna KU1985/86:25 medvetet eller omedvetet utnyttjas på otillbörligt sätt. Däremot ärbestäm- Bil. A 12 melsernas utformning sådan att det finns svåra och känsligarättssäkerhetsfrågor som, nästan i varje fall där de tillämpats, lett till endiskussion också i pressen. Det är naturligt därför att det är svåraavvägningar i varje enskilt fall. Jag tycker att man skall sträva efter attförbättra rättssäkerheten på olika sätt. Det som jag var inne på, att jämställaförfarandet mera med ett rättegångsförfarande, vore ett sätt. Bestämmelserna har efter tillkomsten 1973 ändrats vidolika tillfällen. Det tror jag är en frukt av den kritik som framförts men jagkan inte påstå att bestämmelserna medvetet eller ens omedvetet utnyttjats påotillbörligt sätt. Ordföranden: är avslutad. Jag ber att fårikta ett tack till advokaten för att vi har fått denna muntligakomplettering till vår skriftliga dokumentation i ärendet. KU1985/86:25 Bil. Utfrågning av justitieminister den 8 april1986 angående datalagen : Jag ber att få hälsa justitieminister välkommen till utskottet. Enligt den praxis vi tillämpar lämnar jagförst ordet till den vi bjudit in, dvs. : Jag har läst det material som har skickatsöver till mig. Av det har jag förstått att det som intresserar utskottet är hurpraxis i datainspektionen och i regeringen förhåller sig till varandra, om detfinns några systematiska skillnader i datainspektionens resp. regeringensbedömningar gjorda med hänsyn till den personliga integriteten. Det finns i den PM som jag har tagit del av 16 ärendenredovisade. Jag har gått igenom dem och plockat ut vad jag anser vara"knäckfrågorna" och bedömt vilken analys man utifrån dessautgångspunkter kan göra. Jag kan nu lämna en redogörelse för vad jag kommitfram till. I det första ärendet (punkt 6.1 i konstitutionsutskottetsPM angående regeringens handläggning av ärenden enligt datalagen) var det frågaom dispens skulle meddelas från skyldigheten att underrätta de registrerade. Det rörde sig här om ett s.k. loggregister. Sådanaregister nämns i datalagen som exempel på tänkbara fall där dispens frånunderrättelseskyldighet kan medges. Vad datainspektionen främst ville åstadkomma genom enföreskrift om underrättelse var att de tjänstemän som opererar i huvudregistretskulle slippa en befarad prestationsmätning. I det härfallet var registeransvarigt. Regeringen upplystes om att hadeförbundit sig att inte använda loggregistret för prestationsmätning. Detupplystes vidare att en underrättelseskyldighet kunde innebära att en operatör,som kan utföra Uppemot 36 000 operationer , skulle få underrättelseromfattande ca 500 sidor. Regeringen bedömde bl. a. mot den bakgrunden behovet frånpersonlig integritetssynpunkt vägt mot de praktiska olägenheterna så, att manmeddelade dispens från underrättelseskyldighet i det här fallet. Nästa ärende (6.2) gällde en komplettering av ett registerom yrkesmässig trafik med uppgifterom företagares vandel. Datainspektionenbedömde inte sådana tilläggsuppgifter som integritetskänsliga. Regeringen gjorde en motsatt bedömning och menade t.o.m. här kunde jämföra med ett belastningsregister, som det krävs synnerligaskäl för att få upprätta. Regeringen vägrade tillstånd till dessatilläggsuppgifter. Här hade alltså regeringen och datainspektionen helt olikasyn på integritetsfrågan.