bet · G901LU12 · 1985-12-31 00:00:00 — Motionären framhåller också att vid remissbehandlingenöverbefälhavaren motsatt sig förslaget av hänsyn till totalförsvaretssäkerhetsintressen samt att pekat på förslagets följder närdet gäller förordningen (1976:935) om skyddsområden och kontrollområden. Utskottet vill för sin del framhålla att enligt vad somuttalas i propositionen ett betydande antal tillståndsärenden gäller förvärvsom en utländsk medborgare gör tillsammans med sin svenske make. Som regel gestillstånd i alla sådana fall. Om den föreslagna ordningen genomförs kommer .därförenligt utskottets mening länsstyrelsernas arbetsbelastning att minska samtidigtsom de enskilda besparas besvär och kostnader! Det finns således starka skälsom talar för förslaget. Utskottet kan i likhet med föredragande statsrådetinte dela uppfattningen att förslaget innebär ett ökat hot mot totalförsvaretssäkerhetsintressen. Gällande regler kan nämligen lätt kringgås genom att densvenske maken först förvärvar fastigheten och sedan överlåter den på sinufiändske make genom bodelning. Däremot kan det som närmare utvecklas iproposifionen uppkomma vissa problem när de gäller förvärv av fastigheter somär belägna inom ett skydds- eller kontrollområde. Sådana problem kan emellertiduppkomma och några nämnvärda olägenheter torde den föreslagnaordningen inte behöva medföra. På grundav det anförda fillstyrker utskottet att den i proposifionen föreslagnalättnaden i tillståndsplikten genomförs. Utskottet avstyrker LU1985/86:12 således bifall till motion 45. Förslaget till ändring av 1 kap. 10 §lagen om utländska förvärv av fast egendom m, m, föranleder inte någon erinranfrån utskottets sida. Också i denna del fillstyrks alltså propositionen, I mofion 1984/85:2400 begärs en översyn och förslag tilländring av den nu aktuella lagstiftningen. Motionärerna framhåller att antaletfritidsfastigheter i län som förvärvats av utländska medborgare bosattautomlands stigit kraftigt i jämförelse . Enligtmotionärerna medför denna utveckling att fastighetspriserna i attraktivafritidsområden, t. ex. , sfiger onormalt mycket vilket leder till attmindre kapitalstarka grupper berövas möjligheten att förvärva fastigheter.Vidare tunnas året-runtboendet ut och den breda allmänhetens möjligheter tillturism i attrakfiva turistområden minskas. Motionärerna anser det påkallat attlagstiftningen skärps och länsstyrelsernas praxis ses över i syfte att åstadkommastörre enhetlighet. När det gäller omfattningen av utländska medborgaresförvärv av fritidsfastigheter vill utskottet till en början hänvisa fill att iutskottets betänkande LU 1981/82:1 finns intaget (s, 7-8) vissa statistiskauppgifter rörande utländska medborgares förvärv av fritidsfastigheter i Sverigeåren 1975-1978. Vid behandling av mofioner med samma syfte som dennu aktuella motionen 2400 inhämtade utskottet uppgifter från ett antallänsstyrelser om utländska medborgares förvärv av fritidsfastigheter . I det nu aktuella ärendet har motsvarande uppgifterbeträffande inhämtats. Uppgifterna redovisas i bilaga 2 fillbetänkandet. Utskottet erinrar om att frågan om utländska medborgaresförvärv av fritidsfastigheter i ägnades särskild uppmärksamhet vidriksdagsbehandlingen av förslaget fill den nu gällande lagen om utländskaförvärv av fast egendom m, m. anförde därvid bl, a, att det ärviktigt att gällande bestämmelser inte tillämpas på ett sådant sätt attutländska medborgare som är bosatta utomlands förhindras att förvärvafritidshus i vårt . land, Å andra sidan ansåg utskottet det rimligt att endastutlänningar som har särskild anknytning till får förvärvafritidsfastigheter i de delar av landet där konkurrensen om fritidsbebyggelsenär stor. Enligt utskottets mening gav reglerna utrymme för den restriktivitetsom kan anses erforderlig i fråga om förvärv av fritidsfastigheter av utländskamedborgare utan särskild anknytning till . Utskottet gjorde vidare vissauttalanden till ledning för tillämpningen av begreppet särskild anknytning tillSverige. Syftet med mofivuttalandena var bl, a, att få till stånd en vissskärpning av tillämpningen. Slutligen underströk utskottet betydelsen av får till stånd en fast och enhetlig praxis i tillståndsfrågor och framhöllatt det bör ankomma på resp, länsstyrelse att följa utvecklingen på områdetinom det egna länet. De statisfiska uppgifterna som utskottet inhämtat ger vidhanden att antalet utomlands bosatta utländska medborgare som fått tillstånd att förvärva fritidsfastigheter ökat i bl. a. och . I , och däremot har någon ökning inte skett. För kan en mindre ökning konstateras. Vad särskilt gäller utvecklingen i län har utskottet i samband med ett 10 studiebesöki länet inhämtat att det helt övervägande antalet sådana förvärv 1985/86:12vartill tillstånd lämnats av har avsett fastigheter belägna iområden där efterfrågan är ringa och någon risk för stegring av fastighetsvärdenainte föreligger. På har blott i två fall förvärvstillstånd getts fillutländska medborgare bosatta utomlands. Vid studiebesöket upplystes vidare attfastighetspriserna i vissa trakter av sjunkit kraftigt under senare åroch att det i dessa trakter finns ett stort utbud på bebyggdaoch obebyggda fritidsfasfigheter men att efterfrågan på dessa är ringa. Mot bakgrund av det anförda kan utskottet inte delamofionärernas uppfattning om att utvecklingen är oroande och mofiverarinförandet av ytterligare restriktioner. Som utskottet framhållit då frågantidigare varit aktuell (se senast LU 1983/84:13) bör principen i fråga omutländska förvärv av fastigheter här i landet alltjämt vara att utländskamedborgare skall få förvärva fast egendom om hinder inte möter frånförsvarssynpunkt eller liknande (se 1 kap, 8 §), När det gäller utländskamedborgares förvärv av fritidsfastigheter i attraktiva områden är det somutskottet också tidigare uttalat motiverat med ett krav på särskild anknytningfill för förvärv av fastigheter i sådana områden. Enligt utskottetsmening ger bestämmelserna i lagen utrymme för erforderlig restriktivitetbeträffande förvärv av fritidsfastigheter som de medger en anpassningtill rådande lokala förhållanden. Utskottet vill i likhet med vad utskottetgjorde betona angelägenheten av en enhetlig praxis vid tolkningen avbegreppet särskild anknytning,till och framhålla vikten av attlänsstyrelsernas styrelser och regeringen med uppmärksamhet följer frågorna omde utländska förvärven av fastigheter här i landet. På grundav det anförda avstyrker utskottet bifall till motion 2400. Förslaget i propositionen att revisorer i ekonomiskaföreningar, aktiebolag och vissa andra företag inte skall behöva vara svenskamedborgare föranleder inte några erinringar från utskottets sida. Förslagetbör därför genomföras. En viss redaktionell ändring bör dock göras ilagförslagen, övriga lagförslag i propositionen tillstyrks av utskottet, Ipropositionen tar föredragande statsrådet upp till övervägande vissa andraförslag till lagändringar än de ovan redovisade som framlagts avdiskrimineringsutredningen. Behandlingen av några av dessa förslag bör enligtstatsrådet anstå tills vidare i avvaktan på andra lagstiftningsprojekt medan deövriga inte bör genomföras. Vad statsrådet anfört bör enligt utskottets meninginte föranleda något ställningstagande från sida. 1, beträffande medborgarskapskrav för revisorer att antar de i proposition 1985/86:7 framlagda förslagen till H 1** 1985/86. dels lagom ändring i lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar, LU 1985/86:12 dels lagom ändring i aktiebolagslagen (1975:1385), dels lagom ändring i lagen (1980:1103) om årsredovisning m, m, i vissa med denändringen att lagförslagen erhåller i bilaga 4 som Utskottets /ör,s/flgbetecknade lydelse, 2, beträffandemedborgarskapskrav för överförmyndare m. m. attriksdagen med bifall till propositionen i denna del och med avslag på motion1985/86:46 i motsvarande del godkänner vad utskottet anfört, 3, beträffandeårsräkning till överförmyndare attriksdagen med bifall till motion 1984/85:1254 godkänner vad utskottet anfört, 4, beträffandeändring i attriksdagen antar utskottets i bilaga 4 framlagda förslag till lag om ändring iföräldrabalken, 5, beträffandeöverförmyndares kompetens att avslår motion 1984/85:2403, 6, beträffandeöverförmyndarnämnder att avslår motion 1984/85:1669, 7, beträffandemedborgarskapskrav för ledamot i övervakningsnämnd attriksdagen med avslag på motion 1985/86:46 i denna del antar förslaget till lagom ändring i , 8, beträffandeutländska förvärv av fast egendom attriksdagen dels med avslag på motion 1985/86:45 antar förslaget till lag omändring i lagen (1982:618) om utländska förvärv av fast egendom m, m., delsavslår motion 1984/85:2400, 9, beträffandepropositionen i övrigt attriksdagen dels antar förslagen till lag om ändring i lagen (1946:817) ombevisupptagning vid utländsk domstol och lag om upphävande av mäklareordningen(1893:51 s, 1), dels beslutar att vad som i propositionen anförs omlagstiftningsfrågor i övrigt inte skall föranleda något ställningstagande frånriksdagens sida. Närvarande: (), (), (). (), (), Inga-BrittJohansson (s), (), (), (), BengtHarding (), (), (), HansRosengren (s), () och (). Reservationer LU 1985/86:12 (mom. 2) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s. 4med "När det" och slutar på s, 5 med "motsvarande del" bortha följande lydelse: I likhet med motionärerna anser utskottet att de skälutskottet anförde mot ett slopande av medborgarskapskravet fortfarandeäger giltighet. Några nya omständigheter som bör föranleda att riksdagenfrångår sitt tidigare ställningstagande i frågan har inte förebragts ipropositionen. Redan på grund av det anförda anser utskottet att propositioneni förevarande del bör avslås. Härtill kommer att det starkt kan ifrågasättashuruvida den föreslagna ändringen över huvud taget har någon praktiskbetydelse. Av föredragande statsrådets uttalanden i propositionen framgår att iregel endast personer, som genom en lång vistelse i förvärvat insikteri svensk rätt och svensk förvaltning, kommer att utses till överförmyndare ochledamot i överförmyndarnämnd. Efter så lång tids vistelse här torde emellertidvederbörande ha rätt att få svenskt medborgarskap och därigenom bli valbarenligt gällande bestämmelser. På anförda skäl avstyrker utskottet bifall till denföreslagna ändringen i FB och tillstyrker bifall till motion 46 i motsvarandedel. dels att utskottet under moment 2 bort hemställa 2. beträffande medborgarskapskrav för överförmyndare m. m.att med bifall till motion 1985/86:46 i denna del och med avslag påpropositionen i motsvarande del godkänner vad utskottet anfört. Ändringi (mom. 4) , och (alla m)anser under förutsättning av bifall till reservation 1 att utskottet undermoment 4 bort hemställa 4. beträffande ändring i att riksdagenantar följande Lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 14 kap. 9 § och 16 kap, 5 §föräldrabalken (1) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 14 kap. 9§ Varder dödsbo, däri omyndig äger del, ej skiftat från det bouppteckning förrättades, skall förmyndaren, där ej avtal träffats om 13 (1) Balken omtryckt 1983:485, sammanlevnad i oskiftat bo, inom nämnda tid till överförmyndarenavgiva redogörelse för det hinder som mött för skifte, och vare förmyndarenpliktig att därefter, intill dess skifte sker eller avtal, varom ovan sägs,slutes, avgiva sådan redogörelse var sjätte månad, där ej överförmyndarenbestämmer annan tid, Slutes för omyndig delägare i dödsbo avtal om sammanlevnad i oskiftat bo, vare förmyndaren pliktig att före till överförmyndaren avlämna årsuppgift angående boet, ujjptagande den behållna inkomsten under föregående år samt en översikt av boets tillgångar och skulder . Möter fill följd av boets storlek eller av annan orsak hinder att inom nämnda tid avlämna årsuppgift, skall inom samma fid anmälan om hindret göras till överförmyndaren; och utsatte denne ny tid, inom vilken förmyndaren har att ingiva handlingen, må för dem gemensam Slutes för omyndig delägare i dödsbo avtal om sammanlevnadi oskiftat bo, vare förmyndaren pliktig att före tillöverförmyndaren avlämna års-uppgift angående boet, upptagande den behållnainkomsten under föregående år samt en översikt av boets tillgångar och skuldervid årets slut. Möter till följd av boets storlek eller av annan orsak hinderatt inom nämnda fid avlämna årsuppgift, skall anmälan om hindretgöras fill överförmyndaren; och utsatte denne ny fid, inom vilken förmyndarenhar att ingiva handlingen. Hava underåriga syskon sammaförmyndare redogörelse eller årsuppgift avlämnas. I årsräkning och sluträkning skola upptagas tillgångar och skulder vid början av den tid räkningen avser, en sammanställning av inkomster och utgifter samt tillgångar och skulder vid samma fids utgång. Före avgi-ve förmyndaren fillöverförmyndaren årsräkning, innefattande redogörelse för förvaltningen underföregående år eller den del av året, varunder förmyndaren innehaft sinbefattning. Då förmyndarens befattning upphör, skall förmyndaren ofördröjligentill överförmyndaren avgiva sluträkning, avseende förvaltningen under detlöpande året intill befattningens upphörande. Före avgive förmyndaren tillöverförmyndaren årsräkning, innefattande redogörelse för förvaltningen underföregående år eller den del av året, varunder förmyndaren innehaft sin befattning.Då förmyndarens befattning upphör, skall förmyndaren ofördröjligen tillöverförmyndaren avgiva sluträkning, avseende förvaltningen under det löpandeåret intill befattningens upphörande. Denna lagträder i kraft , 3.Medborgarskapskrav för ledamot i övervakningsnämnd LU 1985/86:12 (mom. 7) Per-OlofStrindberg (m), (), (), (),(), () och delsatt den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjar med "Påbegäran" och slutar med "motsvarande del" bort ha följandelydelse: Påbegäran av lagutskottet har jusfitieutskottet yttrat sig över propositionenoch motionen i förevarande delar, I yttrandet tillstyrker jusfitieutskottet pånärmare anförda skäl propositionens förslag och avstyrker motionsyrkandet idenna del, I en avvikande mening (m, fp, c) förordas avslag på propositionenoch bifall till motionen. Som skäl för detta ställningstagande anförs attriksdagen så sent som beslutade att endast svenska medborgare skallkunna väljas till ledamöter i övervakningsnämnderna. I den proposition som lågtill grund för lagändringen anfördes att nämndernas verksamhet genom ändringenbegränsades till mera domstolsliknande funktioner samt att för valbarhet tillnämnderna borde gälla i huvudsak samma regler som för nämndemän. Endast svenskamedborgare får vara nämndemän i allmänna domstolar och iförvaltningsdomstolar. a, att övervakningsnämnderna har domstolshknande uppgifter iåtskilliga typer av ärenden. Övervakningsnämnderna får t. ex. förklaravillkorligt medgiven frihet förverkad, dvs. besluta att en person skall berövasfriheten för att avtjäna ett fängelsestraff. Övervakningsnämnderna kan ocksåbesluta om tillfälligt omhändertagande av den som dömts till skyddstillsyneller villkorligt frigivits och även på så sätt beröva en person friheten.Sådana beslut som nämnts rör, framhålls det, enskildas rättsliga ställningoch de är självfallet till sin natur mycket ingripande för den enskilde. Beslutav denna art bör fattas av svenska medborgare i enlighet med den avgrundlagberedningen hävdade uppfattningen. Densålunda redovisade uppfattningen kan lagutskottet dela. avstyrkerdärför bifall till den föreslagna ändringen av och tillstyrkerdärmed bifall till motion 46 i denna del. delsatt utskottet under moment 7 bort hemställa 7.beträffande medborgarskapskrav för ledamot i övervakningsnämnd att med bifalltill motion 1985/86:46 i denna del avslår förslaget till lag om ändring ibrottsbalken. Utländska förvärv av fäst egendom (mom. 8) AllanEkström (m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som börjar på s, 9 med "Utskottetvill" och slutar på s, 10 med "alltså propositionen" bort haföljande lydelse: Utskotteterinrar om att till grund fastighetsförvärvslag - som ersatt lag i ämnet- ligger den värderingen att fast egendom skall ägas av svenskar. I proposition 1981/82:135 slog den dåvarande departementsche- fen fastatt "det fortfarande finns ett skyddsbehov när det gäller fastegendom LU 1985/86:12 och gruvrättigheter" (s. 49 och 73) och att"som grundläggande princip alltså bör gälla att kontrollsubjekt(utlänning) inte utan tillstånd får förvärva fast egendom här i landet". Som mofionären framhåller har överbefälhavaren motsatt sigförslaget att här jämställa utlänning med svensk av hänsyn till totalförsvaretssäkerhetsintressen. har vidare pekat på den konsekvensen avförslaget, nämligen att utlänning skulle kunna förvärva fast egendom som hanicke får bosätta sig på fill följd av förordningen om skyddsområden ochkontrollområden. Denna förordning kräver nämligen tillstånd för utlänning attbosätta sig inom sådana områden. Enligt utskottets mening saknas anledning att frångå deprincipiella värderingar som sålunda uppbär gällande lag i ämnet. På grundhärav och då den i propositionen påtalade omständigheten, att lagens krav påtillstånd kan kringgås genom visst förfarande, icke föranleder annan bedömningfillstyrker utskottet bifall till mofionen, I enlighet härmed avstyrkerutskottet propositionen i motsvarande del. Den föreslagna ändringen av 1 kap.10 § lagen om utländska förvärv av fast egendom m, m. föranleder däremot intenågon erinran från utskottets sida, och propositionen tillstyrks i denna del. dels att utskottet under moment 8 bort hemställa 8, beträffande utländska förvärv av fast egendom attriksdagen dels med bifall till motion 1985/86:45 avslår förslaget till lag omändring i lagen (1982:618) om ufiändska förvärv av fast egendom m,m. såvittavser 1 kap. 2 §, dels antar lagförslaget såvitt avser 1 kap, 10 §, dels ockavslår mofion 1984/85:2400, Överförmyndares kompetens (mom. 5) , och (alla m)anför: Vi instämmer i motionärens bedömning att många av deuppgifter, som det ankommer på en överförmyndare att ta ställning fill, är avsådan juridisk karaktär att det krävs särskilda insikter - såväl i juridik somi ekonomi - för att lösa dem på ett sätt som tillvaratar den omyndigesintressen. Det kan emellerfid icke nu komma i fråga att uppställa särskildakompetenskrav så länge uppdraget skall beklädas av person som utses genom enpolifiskt vald församling. Det kan emellertid finnas skäl att i annatsammanhang överväga om den nuvarande organisationen är den mest ändamålsenliga,och då även frågan om krav på kompetens och utbildning. Propositionenslagförslag LU 1985/86:12 1 Förslag till *'' Lag om ändring i lagen (1951: 308) om ekonomiskaföreningar Härigenom föreskrivs att 46 § Imom, lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 46 § I mom.(l) Revisorer skall vara I mom. svenskamedborgare och bosatta i svenska medborgare och bosatta i , om inte regeringen eller , om inte regeringen eller den myndighet som regeringen be- den myndighet som regeringen be stämmer tillåter annat för särskilt stämmer tillåter annat för särskilt fall. Den som är omyndig eller i fall. Den som är auktoriserad eller konkurs kan inte vara revisor. godkänd revisor enligt förordning- Revisorer skall ha den insikt i och en (1973:221) om auktorisation och erfarenhet av redovisning och eko- godkännande av revisorer behöver nomiska förhållanden som med dock inte vara svensk medborgare. hänsyn till arten och omfånget av Den som är omyndig eller i konkurs föreningens verksamhet fordras för kan inte vara revisor. Revisorer fullgörande av uppdraget. skall ha den insikt i ocherfarenhet avredovisning och ekonomiska förhållanden som med hänsyn till arten ochomfånget av föreningens verksamhet fordras för fullgörande av uppdraget. Till revisorer kan även utsesauktoriserade eller godkända revisionsbolag. Vid tillämpning av bestämmelsernaom revision likställs auktoriserade revisionsbolag med auktoriserade revisoreroch godkända revisionsbolag med godkända revisorer. Ett bolag som utses tillrevisor skall till föreningens styrelse anmäla vem som är huvudansvarig förrevisionen, 1 ett auktoriserat revisionsbolag skall den huvudansvarige varaauktoriserad revisor och i ett godkänt revisionsbolag skall han varaauktoriserad eller godkänd revisor. Bestämmelserna i tredje och fjärde styckenasamt 53 § fillämpas på den huvudansvarige. Om ett revisionsbolag har utsettsfill revisor, skall ersättningsskyldighet som kan uppkomma vid fullgörande avrevisionsuppdraget åligga revisionsbolaget och den huvudansvarige. Den kaninte vara revisor som 1. är ledamot avstyrelsen i föreningen eller dess dottertoretag eller biträder vid föreningensbokföring eller medelsförvaltning eller föreningens kontroll däröver, 2. är anställd hoseller eljest intar en underordnad eller beroende ställning till föreningeneller någon som avses under I eller är verksam i samma företag som den somyrkesmässigt biträder föreningen vid grundbokföringen eller medelsförvaltnmgeneller föreningens kontroll däröver, 3. är gift medeller sammanlever under äktenskapsliknande förhållanden med eller är syskoneller släkting i rätt upp- eller nedstigande led till person som avses under 1eller är besvågrad med sådan person i rätt upp- eller nedstigande led eller såatt den ene är gift med den andres syskon, eller (I) Senaste lydelse 1980: 1105, Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse LU 1985/86:12 1 4. utöver vad som normaltsammanhänger med medlemskap i föreningen, står i låneskuld till föreningeneller annat företag i samma koncern eller har förpliktelser för vilkaföreningen eller sådant företag har ställt säkerhet, I ett dotterföretag kan den inte vara revisor som enligttredje stycket inte är behörig att vara revisor i moderföreningen. Denna lag träder i kraft den . Lag om ändring i aktiebolagslagen (1975: 1385) H;ii Igenom föreskrivs ii(t 10 kap.2 !i aktiebolagslagen (1975: 1385) skall ha följ.mde lydelse. LU 1985/86:12 Bil, 1 Föreslagen lydelse 10 kap. 2S(I) RcMSDi skall vara svensk nied-boiL:aic och bosatt i , om ej rcgciingcn eller myndighet som re-jcrinucn bestämmer för särskilt fall iillåier annat. Den som är omyndig eller i konkurs kan ej vara revisor, Revisor skall vara svensk medborgare och bosatt iSverige, om ej regeringen eller myndighet som regeringen besiämmer försiirskilt fall tillåter annal. Den som är auktoriserad eller godkänd revisorenligt Jörordiiingen (1973:221) om auktorisation och godkännande av revisorerbehöver dock inte vara svensk medborgare. Den som är omyndig eller i konkurskan ej vara revisor. Revisor skall ha den insikt i ocherfarenhet av redovisning och ekonomiska förhållanden, som med hänsyn tillarten och omfånget av bolagets verksamhet fordras för uppdragels fullgörande. Till revisor kan även utses auktoriserat eller godkäntrevisionsbolag. Vid tillämpning av bestämmelserna i detta kapitel likställsauktoriserat revisionsbolag med auktoriserad revisor och godkäntrevisionsbolag med godkänd revisor. Bolag som utses till revisor skall tillstyrelsen för det bolag som revisionen avser anmäla vem som är huvudansvarigför revisionen. Den huvudansvarige skall i auktoriserat revisionsbolag varaauktoriserad revisor och i godkänt revisionsbolag auktoriserad eller godkändrevisor. Bestämmelserna 14,12 och 15 §S tillämpas på den huvudansvarige. Till revisor i dotterföretag bör. om det kan ske. utsesminst en av moderbolagets revisorer. Dennalag träder i kraft den , (1)Senaste lydelse 1980: 1104, 3 Förslag till LU 1985/86:12 Lag omändring i lagen (1980: 1103) om årsredovisning m. m. i vissa företag Hiirigenom föreskrivs att 4 kap, 2S lagen (1980: 1103) om årsredovisning m, m, i vissa företag skall ha följandelydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2S Revisorer skall vara svenska Revisorer skall vara svenska medborgareoch bosatta i , medborgare och bosatta i , om inte regeringen eller den myn- om inte regeringen eller den myn dighet som regeringen bestämmer dighel som regeringen bestämmer tillåter annat för särskilt fall. Den tillåter annal för särskilt fiill.