bet · G901UU1 · 1985-12-31 00:00:00 — I motion 1984/85:2407 av m, fi, (vpk)hemställs 1, att riksdagenuttalar sig för bildandel av en europeisk "Coniadora-grupp" för attsöka förhindra en ytterligare upptrappning av våldet i , 2, atl riksdagenuttalar sig för etl erkännande av FDR/FMLN som förhandlings- och krigförandepart i enlighet med internationella konventioner, 3, all riksdagenuttalar sig för ell underkännande av FN-man-dat. Konfliklsilualionen i har behandlats avulskotlet i flera tidigare betänkanden, senast i UU 1984/85:18, I regionen pågår en kamp för demokrati och rättvisa,har upprepade gånger beklagat all denna kamp kommit att slä mellanslormaktsin-tressen, I anledning av elt yrkande om bildandel av en europeiskConlado-ragrupp redogjorde ulskoitel i del ovannämnda belänkandel allmänt försituationen i , och , de tre länder somhuvudsakligen drabbats av de centralamerikanska konfiikterna. En utförligbeskrivning av Contadora-planen lämnades. Initiativet lill denna plan togs avstatscheferna i , , och , MellanContadoragruppens medlemsländer och de fem centralamerikanska republikernaCosta , , , och har sedermera ettslorl anlal möten hållits i syfte all nä enighet om en användbar fredsplan förhela området, Etl dokument har utarbetats som baserar sig på principer somnationell suveränitet, territoriell integritet, demililarisering, demokratiskutveckling och respekt för mänskliga rättigheter. Etl flertal länder utanförkretsen av de närmast berörda har uttalat stöd för Contadoragruppens arbete,däribland , Ett särskilt möte har ägt rum mellan EG ochContadoragruppen, Även har ställt sig bakom initiativet. Trots all Contadoragruppens fredsplan vunnit erkännandefrån de fem centralamerikanska republikerna och även givit sitt allmännaslöd för initiativet stagnerade Contadoraprocessen under är 1985, Ytterligareändringar i de framlagda texterna diskuteras därför . I 1985/86. handlingarkommer att äga rum mellan Contadora- (jy 1985/86:1länderna och de berörda centralamerikanska staterna i syfte att nå fram lilletl undertecknat slutdokument. En särskild latinamerikansk stödgrupp förContadoraprocessen bildades av , , och (Limagruppen) bl, a, i syfte alt ge nya impulser ät fredsprocessen. Del är beklagligt atl den av Contadoragruppen inleddafredsprocessen ännu inte har lett till atl alla de berörda parterna kunnat enasom en plan för fred, stabilitet och demokratisk utveckling i decentralamerikanska republiker som så länge härjats av krig och konfiikter,har pä olika sätt och under läng lid slött Contadoraprocessen både iord och i handling. Del är enligl uppfattning värdefullt att enskildaregeringar i och utanför pä olika vägar bidrar till Contadoraprocessen,Ulskoitel delar i della avseende syftet med motion 2407 och utgår från altregeringen även fortsättningsvis ger fredsprocessen i det slödvårt land kan erbjuda. En nära kontakt med andra nordiska och europeiska länderger självfallet tyngd ät denna strävan. Såsom uttalades i UU 1983/84:18 är del emellertidangeläget att freds!ni-liaiivel förblir latinamerikanskt i sin kärna. Utskottetgör även nu bedömningen atl bildandet av en europeisk Conladoragrupp skullekunna riskera all snarare komplicera processen. Av della skäl avstyrkerutskottet yrkande I i motionen. Yrkande 2 i motion avser läget i , Därpågår sedan fiera år strider mellan regeringstrupper och oppositionen,organiserad i FDR/ FMLN, Ingendera parten lycks ha en militär seger inomräckhåll. En ljusning är att vissa kontakter ägt rum mellan regeringssidanunder landets kristdemokratiske president och gerillan. Samtalen haremellertid inle lett lill att nägra egentliga förhandlingar kunnat inledas ochinbördeskriget fortsätter, I motionsyrkandel talas om förhandlings- och krigförandepart. Det bör dock göras en viss åtskillnad mellan dessa båda begrepp, har liksom ell fiertal andra länder givit sittstöd till en förhandlingsprocess i , Däivid har regeringen ocksågivit ullryck för åsikten alt FDR/FMLN bör vara part i en förhandlingsprocess. Det var först i de fyra Genévekonventionerna (om landkrig, sjökrig, krigsfångar och om civilpersoner) som förhållandenaunder en inlem konfiikl över huvud taget beaktades. Uttrycket stridande partförekommer i artikel 3 i dessa konventioner som handlar om väpnad konfiikl sominte är internationell, I tilläggsprotokoll 11 lill konventionerna fastställsnärmare vilka rättigheter som tillkommer stridande part i sådan internkonflikt. När della tilläggsprotokoll förhandlades fram åren19741977 rådde olika meningar om vilka kriterier som skulle användas viddefinitionen av stridande part i konventionens mening. Enighet nåddes slutligenom att upproriska väpnade styrkor skulle ha "sådan kontroll över en del avlandels territoriumatt de kan utföra sammanhängande och samordnade militära UU 1985/86:1operationer". Del är inle uteslutet atl tilläggsprotokoll II skulle kunna vara tillämpligt pä ensituation av det slag som råder i , Humanitära skäl talarsjälvfallet för en vid tillämpning av del folkrättsliga skyddet av parterna ien konfiikl. Utskottet anser emellertid all del nu inle föreligger tillräckligtunderlag för den politiska och juridiska bedömning som bör föregå etl svensktuttalande om protokollets tillämplighet i delta fall. Med hänvisning lill del ovan anförda avstyrker utskottetyrkande 2 i motionen. Del återstående yrkandet i motionen avser , Denamerikanska interventionen i är 1983 anges i motionen som ell exempelpä att försöker styra de centralamerikanska länderna. bör därföruttala sig för ell underkännande av FN-mandai, heter del i yrkande 3, Efter invasionen i riktade bl, a, kritikmot för brott mot grundläggande folkrällsliga principer. Vi röstade ocksåför den resolution vid FN :s generalförsamlings möte som tog avståndfrän inmarschen och krävde ett tillbakadragande av de utländskatrupperna. De amerikanska trupperna har sedermera dragils tillbaka frän ön ochallmänna val har hållits. Grenadafrågan förekom inle på generalförsamlingensdagordning under mötet och har inle heller förts upp på dagordningen fördel nu pågående församlingsmötel. Efter inmarschen i , vilken ägde rum i slutet avoktober 1983, satt redan tidigare utnämnda FN-delegation kvar somlandets representanter i FN, Frågan om delegationens fullmakter diskuterades ifull-maktskommitlén, men något beslut om förändring av mandatet fattades inte.Varken vid generalförsamlingens möte är 1984 eller under innevarande års mötehar förslag om underkännande av fullmakterna för delegation väckts, Enligl svensk uppfattning är del väsentligt förFN-syslemeis funktion atl varje stat är representerad i FN, Ulskotlet anserinle att del finns anledning för alt ifrågasätta den grenadiskaregeringens rätt att vara representerad i FN, Yrkande 3 i motionen avstyrksdärför. atlriksdagen avslår molion 1984/85:2407, Närvarande: (), (), StureEricson (s), (), Axel (), (), Margarethaaf (), (), (), (), (c), (), (), OswaldSöderqvist (vpk) och ().