bet · G901UbU27 · 1985-12-31 00:00:00 — om lokalisering av grundskollärarlinjen m.m. (prop.1985/86:113) UbU 1985/86: 27 Regeringenhar efter föredragning av statsrådet i proposition 1985/86:113 () föreslagit att 1. godkännavad som i propositionen har anförts i fråga om vid vilka universitet och högskolor utbildning på grundskollärarlinjens båda grenar skall anordnas, 2. godkänna vad som i propositionen har anförts ifråga om vid vilka universitet och högskolor utbildning på ämneslärarlinjernaskall anordnas, 3. godkänna vad som i propositionen har anförts omriktlinjerna avseende begränsning av antagningen till vissa lärarutbildningarinför /88. Motioner väckta under allmänna motionstiden 1985/86:Ub509 av m.fl. (fp) vari yrkas att begär attregeringen i enlighet med vad som anförts i motionen vidtar åtgärderbeträffande lärarutbildningen så att fillsättning av lärartjänst kan ske pågrundval främst av skickligheten för arbetsuppgifterna. 1985/86;Ub511 av m.fl. (s, c) vari yrkas 1. attriksdagen ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att högskolan i får behålla sin basresurs i form av fortsatt lärarutbildning, 2. attriksdagen ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att högskolan i ges möjlighet att starta uppdragsutbildning i enlighet med vad som redovisats i motionen. 1985/86;Ub516 av m. fl. (fp) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ett uppdrag tilluniversitets- och högskoleämbetet om nya metoder för urval tilllärarutbildning. 1 1985/86. 1985/86:Ub531 av () och () vari yrkas UbU 1985/86:27 att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om bevarande av klasslärarutbildningen vid högskolan i . 1985/86: Ub546 av () vari yrkas 1. att beslutaruttala sig för ett bibehållande av lärarutbildningen vid , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i övrigt anförts angåendeutbildningssektorns regional- och arbetsmarknadspolitiska betydelse. 1985/86: Ub551 av m.fl. (c) vari yrkasatt beslutar att bibehålla lärarutbildningen vid högskolan iJönköping. 1985/86: Ub561 av m.fl. (m) vari medhänvisning till vad som anförts i den till kulturutskottet remitterade motionen1985/86:Kr265 - yrkas att som sin mening ger regeringen till kännaatt det för behörighet som ämneslärare i ämnet svenska skall krävas godkändahögskolestudier i svenska om minst 80 poäng. 1985/86: Ub576 av m.fl. (fp) vari yrkasatt beslutar att med ändring av sitt tidigare beslut hos regeringenbegära ett nytt förslag till framtida lärarutbildning enligt de riktlinjer somangetts i motionen. 1985/86: Ub581 av () och () vari yrkas att beslutar alt som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anges om vikten av att bibehållalärarutbildning i nuvarande omfattning vid högskolan i . 1985/86: Ub617 av (m) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att lämpliga benämningar börfastställas för de två nya lärarkategorierna i . 1985/86: Ub808 av m.fl. (m) vari - såvitt nuär i fråga -yrkas 4. att beslutar om en förändrad inriktning avden pågående omstruktureringen av lärarutbildningen i enlighet med vad som imotionen anförts. 1985/86: Ub812 av m.fl. (c) vari - såvitt nuär i fräga -yrkas 14. att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts i motionen om utbildning För undervisningsyrken. 1985/86; Ub834 av i (c) och GunnelJonäng (c) vari -såvitt nu är i fråga - yrkas 1. att begär att regeringen verkar för att dennya grundskollä-rarutbildningen förläggs till . 1985/86: Ub836 av () och () vari -såvitt nu är i fråga - yrkas 1. attriksdagen beslutar att sorn sin mening ge regeringen till känna vad 2 som imotionen anförts rörande neddragningen av lärarutbildningen i landet. 1985/86:Ub837 av Per m. fl. (m) vari - såvitt nu är i fråga - yrkas UbU1985/86: 27 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om åtgärder för att stärka sambandet mellanhumaniora och ämneslärarutbildningen. Motioner väckta med anledning av proposition 1985/86: 113 1985/86:374 av () och ()vari yrkas 1. att riksdagenuttalar sig för att högskolan i får möjlighet att långsiktigtoch medvetet bygga upp den nya företagsutbildningen inom sådana områden somteknik, ekonomi, administration m. m., 2. att riksdagenuttalar sig för att de medel som disponeras för klasslärarutbildningen, ca 10milj. kr., skall kunna påräknas för nya utbildningar som högskolan häller påatt planera och utveckla, 3. att riksdagenuttalar sig för att högskolan i också i fortsättningen skallkunna påräkna sin skäliga andel av de forsknings- och utbildningsmedel somriksdagen väntas anvisa till Bergslagen. 1985/86: 375 av Per m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära förslag till ny inriktning avlärarutbildningen enligt de riktlinjer som angivits i motionen, 2. att iavvaktan på nytt lärarutbildningsförslag beslutar att lärarutbildning skall gespå de platser där den finns , 3. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära förslag till nytt dimensionerings- ochlokaliseringssystem enligt de i motionen angivna riktlinjerna. 1985/86; 376 av i (c) vari yrkas attriksdagen begär att regeringen låter göra en utredning syftande till attinrätta professurer vid med nära samarbetemed . 1985/86; 377 av (c) och i (c) vari yrkas 1. att uttalar sig för att högskolan iGävleborgs län får möjlig het att långsiktigt och medvetet bygga upp den nya företagsutbildningen inom sådana områden som teknik, ekonomi, administration, språk m. m., 2. att riksdagenuttalar sig för att de medel som disponeras för klasslärarutbildningen, ca10 milj. kr., skall kunna påräknas för de nya utbildningar som högskolan hållerpå att planera och utveckla, 3. att riksdagenuttalar sig för att högskolan i också i fortsättningen skallkunna påräkna sin skäliga andel av de forsknings- och utbildningsmedel somriksdagen väntas anvisa till Bergslagen, 4. att riksdagenuttalar sig för att högskolan framgent skall heta . 1985/86; 378 av m. fl. (s) vari yrkas 1. att beslutar som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts om att högskolan i , somkompensation för den nedlagda klasslärarutbildningen, ges möjligheter - inteminst 11 1985/86. ekonomiskt- att långsiktigt och medvetet bygga upp nya utbildningar UbU 1985/86:27 inomsådana områden som teknik, ekonomi, administration, språk m. m., 2. attriksdagen beslutar att som sin mening uttala att högskolan i länockså i fortsättningen skall kunna påräkna sin skäliga andel av de forsknings-och utbildningsmedel som anvisar till Bergslagen. 1985/86: 379 av () vari yrkas 1. att ,som villkor föi' nedläggning av klasslärarutbildningen vid högskolan iGävle-Sandviken, uttalar att högskolan får behålla resurser i "minst denomfattning"" som finns , 2. att riksdagenuttalar sig för att resurser som tillförs inom ramen för"Bergslagsprojekten"' skall ses som nettotillskott och inte ansesminska behovet av kompensation för nedläggningen av klasslärarutbildningen, 3. att iskrivelse till regeringen ställer sig bakom vad som i motionen anförts ommöjligheterna att utveckla en """" medutnyttjande av den kreativitet och flexibilitet som kan uppbringas i länet,varvid särskilt beaktas möjligheterna att snabbt bygga ut tekniskautbildningar. 1985/86: 380 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att teknikutbildning skall startas fr. o.m. /88 vidhögskolan i , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om att dennödvändiga neddragningen av intagningarna till grundskollärarutbildningen skerpå sådant sätt att utbildningen inte helt läggs ned på någon av de orter som bedriver lärarutbildning. 3. att riksdagensom sin menin;? ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om resurserför fortbildning av lärare vid högskolan i , 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om dehumanistiska ämnenas roll vid de olika linjerna vid högskolan i , 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om projektetDatorn som pedagogiskt hjälpmedel vid högskolan i . 1985/86: 381 av m. fl. (m. fp, c) variyrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att lärare 19-utbildningen i Växjöskall få fortsätta tills vidare, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att UHÄ tillsammans med högskolan iVäxjö får i uppdrag att utreda behov av ändringar av antagningskraven tilllärare 19-utbildningen och förändringar av utbildningens längd. 1985/86; 382 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om etablering av grundskollärarlinjen vid . 1985/86:383av m. fl. (fp) vari yrkas aU beslutar UbU1985/86: 27 att med ändring av sitt tidigare beslut hos regeringen begära ettnytt förslag till framtida lärarutbildning enligt de riktlinjer som angetts imotionen. 1985/86:384 av () och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om projekteringsuppdrag samt utbildningsutbudets omfattning ochinriktning vid högskolan i . 1985/86: 385 av m. fl. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omlärarutbildning vid högskolorna i och , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts ometablering av samhällsvetenskaplig-humanistiskt inriktade högskoleutbildningarvid högskolorna i och . 1985/86:386 av m. fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna att T-grenen bör förläggasäven till och , 2. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna att S-grenen skallförläggas även till , 3. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna att ämneslärarutbildningenskall bibehållas i , 4. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsrörande dimensioneringen av utbildningen, 5. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsrörande successiv start av den nya utbildningen. beslut om ny lärarutbildning beslutade vid 1984/om en nylärarutbildning för (prop. 1984/85: 122, UbU 1984/85:31, rskr.1984/85:366). Utbildningen skall organiseras som en allmän utbildningslinjeinom högskolan och kallas grundskollärarlinjen. Linjen skall ha två skildainriktningar (grenar). Grenen för lärare för undervisning i tidigare årskurserskall omfatta 140 poäng och innehålla fördjupade studier i matematik och naturorienterandeämnen eller i svenska och samhällsorienterande ämnen. Grenen för lärare förundervisning i senare årskurser skall omfatta fyra alternativaspecialiseringar, en mot samhällsorienterande ämnen om 180 poäng, en motnaturorienterande ämnen om 180 poäng, en mot svenska och två främmande språk om180 poäng samt en mot praktisk-estetiskt ämne tillsammans med svenska,matematik eller språk om 140, 160 eller 180 poäng. Lärare för grundutbildningför vuxna och lärare i svenska som andraspråk skall utbildas på en variant avgrundskollärarlinjen. I motionerna 1985/86: Ub576 (fp), 1985/86: Ub808 (m) yrkande 4, 1985/86:375(m) yrkandena I och 2 och 1985/86:383 (fp) krävs en nytt UbU 1985/86:27 förslagtill framtida lärarutbildning och att lärarutbildningen i avvaktan på dettabedrivs enligt nuvarande utbildningsplaner m. m. Skälet till kravet på ett nyttförslag är enligt motion 1985/86: 375 bl. a. att lärarutbildning för nio skolårinte anses kunna ske på en enda linje, att ämneskunskaperna för högstadietslärare med den nya ordningen tunnas ut och att behovet att samordnalågstadielärarnas utbildning med förskollärarnas inte tillgodoses genom den nyalärarutbildningslinjen. Det behövs enligt motionärerna två allmännautbildningslinjer, dels en klasslärarlinje för undervisning i grundskolanstidigare årskurser, dels en ämneslärarlinje för undervisning i grundskolanssenare årskurser och i gymnasieskolan. I motion 1985/86: 383 anförs som motivför avslag att regeringen med sitt förslag kommer i konflikt med tvåambitioner, den ena att ha en '"sammanhållen lärarutbildning" ochden andra att behålla en decentraliserad lärarutbildning i enlighet mednuvarande högskolestruktur. De samordningsfördelar av både pedagogisk ochekonomisk natur som ställdes i utsikt vid beslutet 1985 kommer enligt motionärerna knappast att kunnanås med det nu föreliggande förslaget. Om lokaliseringsfrågan skulle haavgjorts med att fattat beslut om utbildningens uppläggning,anser motionärerna det tveksamt om det funnits majoritet för förslaget om nygrundskollärarutbildning. Utgångspunkt för ett nytt förslag bör enligtmotionärerna vara rese:rvation 2 i utbildningsutskottets betänkande 1984/85:31 om lärarutbildning för . I denna reservation föreslogs en nylärarutbildning inom ramen för två allmänna utbildningslinjer, dels enklasslärariinje för undervisning i tidigare årskurser, dels enämneslärarlinje för undervisning i senare årskurser och igymnasieskolan. Enligt reservanterna tog regeringsförslaget inte hänsyn tillatt praktiskt taget alla elever går vidare från högstadiet tillgymnasieskolan och att ungdomsskolan därmed i realiteten omfattar elva ellertolv årskurser. Utskottet vill först erinra om vad utskottet anfört i sittav godkända betänkande om lärarutbildning för (UbU1984/85:31 s. 6) när det gäller utbildning inom ramen för en enda linje: Enligt utskottets uppfattning är del i detta sammanhangnödvändigt att se som en helhet och låta den få framträda som en skola utfor mad efter sina egna villkor. Visserligen närmar sig andelen elever i en årskull som från övergår till gymnasieskolan , men kvar stär ändå att är en obligatorisk skola för alla till skillnad från gymnasieskolan som är en frivillig påbyggnad. har alltmer inriktats mot att hålla eleverna samlade i odifferentierade klasser, medan i gymnasieskolan med dess många studievägar med skilda inriktningar (linjer och specialkurser) gruppering av eleverna mera sker efter intresse och fallenhet. Inriktningen mot en sammanhållning av klasserna har gradvis förstärkts sedan infördes och har medfört en delvis ändrad syn på undervisningen på högstadiet. En organisatoriskt sammanhållen lärarutbildning för låg-, mellan- och högsta dierna främjar denna inriktning, medan en linjedelad lärarutbildningsor ganisation bidrar till att bibehålla den nuvarande skillnaden i pedagogiskt synsätt mellan främst mellanstadiets och högstadiets lärare. Vadsom nu har anförts strider enligt utskottets mening inte mot strävan- UbU1985/86: 27 dena att åstadkomma samverkan mellan förskolan och ochmellan och gymnasieskolan. Uttalandetäger alltjämt giltighet. beslut om lärarutbildning för grundskolanbör enligt utskottets mening ligga fast. Utskottetvill i sammanhanget peka på att beslut om lärarutbildning förgrundskolans tidigare årskurser innebär en föriängning av nuvarandeutbildningstid för klasslärare med 40 poäng jämfört med nuvarandelågstadielärarutbildning och med 20 poäng jämfört med tidigaremellanstadielärarutbildning. Vidare innebär beslutet om lärarutbildning förgrundskolans senare årskurser en förlängning av nuvarande utbildning förämneslärare med 20 poäng. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 1985/86: Ub576,1985/86: Ub808 yrkande 4. 1985/86:375 yrkandena 1 och 2 och 1985/86:383. Lokalisering av den nya lärarutbildningen fr. o. /89 föreslår att utbildning på grundskollärarlinjens båda grenar fr. o.m. /89 anordnas vid högskolan för lärarutbildning i , viduniversiteten i , , och och vid högskolan iKarlstad. Utbildning av enbart lärare för tidigare årskurserföreslär statsrådet skall anordnas vid högskolorna i , ,, , och samt utbildning av enbartlärare för senare årskurser vid i förslag innebär att utbildning på grundskollärarlinjen inte kommeratt anordnas vid två av de högskolor som har klasslärarutbildning,nämligen högskolorna i och . Imotionerna 1985/86: Ub812 (c) yrkande 14 i denna del, 1985/86: 380 (m) yrkande2, 1985/86:385 (vpk) yrkande 1 och 1985/86:386 (c) yrkandena I och 4 i dennadel begärs att utbildning av lärare för tidigare årskurser skallförläggas även till högskolorna i och . Enligt motion1985/86: Ub834 (c) yrkande 1 bör sådan utbildning föriäggas till ochenligt motion 1985/86:382 (fp) till . I motion 1985/86: 386 anförs vidareatt de resurser som frigörs på grund av den framtida elevminskningen igrundskolan bör få stanna kvar i skolan för att storleken pä klasserna skallkunna minskas. Om sä blir fallet innebär det ett ökat behov av lärare, vilketmotiverar en annan och mer spridd lokalisering av lärarutbildningen. Utskottet vill medanledning av motionerna anföra följande. Regeringensförslag innebär att lärarutbildning för skall anordnas på 13 orteri landet, varav utbildning av lärare för tidigare årskurser på 12och utbildning av lärare för senare årskurser på 7 orter. Dettakan redan i sig enligt föredragande statsrådet innebära att basorganisationenpå vissa orter blir svag och att kostnaden n 1985/86. perårsstudieplats måste bli hög om inte kvaliteten skall äventyras. En UbU1985/86:27 ytteriigare spridning av lärarutbildningen till fler orter skulleenligt utskottets mening öka dessa effekter. Eftersom det är angeläget attbasorganisationen för den nya lärarutbildningen blir så stabil som möjligt,anser utskottet att den föreslagna utbildningsorganisationen är lämpligtavvägd. Utskottet vill erinra om vad föredragande statsrådet anfört omgrundskol-lärariinjens lokalisering, nämligen att för attgrundskollärarutbildningens karaktär av en linje skall markeras bör principenvara att båda grenarna så långt möjligt etableras vid en och sammahögskoleenhet. De kan därigenom planeras tillsammans, och kurserna kan i såstor utsträckning som möjligt vara gemensamma. Detta bör vara en riktlinje, omdet skulle bli aktuellt att etablera någon gren .av grundskollärarlinjen vidytterligare någon högskoleenhet. Med anledning av vad som anförs i motion 1985/86:386 villutskottet peka på att tidigare under detta har avvisatförslag om bibehållande av de resurser i skolan som frigörs på grund avelevminskningen i (UbU 1985/86: 14 s. 7, rskr. 1985/86:203). Utskottet har inget att erinra mot regeringens förslag attklasslärarutbildningen vid högskolan i avvecklas. Motionerna1985/86: Ub8l2 yrkande 14 i denna del, 1985/86: Ub834 yrkande 1, 1985/86:380yrkande 2 i denna del, 1985/86:385 yrkande 1 i denna del, 1985/86:386 yrkandena1 och 4, båda yrkandena i motsvarande delar, bör avslås av . Tillfrågan orn annan utbildning vid högskolan återkommer utskottet i det följande. Likaså tillstyrker utskottet vad som förordats iproposition 1985/86: 113 om avveckling av klasslärarutbildningen i Kalmar.Riksdagen bör således avslå även motionerna 1985/86; Ub812 yrkande 14 i dennadel, 1985/86: 380 yrkande 2 i denna del, 198.V86:382, 1985/86:385 yrkande I idenna del, 1985/86:386 yrkandena I och 4, båda yrkandena i motsvarande delar.Frågan om annan utbildning vid högskolan behandlar utskottet i det följande. anordnas viss ämnesteoretisk utbildning för blivandeämneslärare i . Enligt propositionen skall enbart utbildning av lärare förgrundskolans tidigare årskurser anordnas vid högskolan i . Enligt motion 1985/86:386 (c) yrkande 2 och yrkande 4 idenna del bör besluta att lokalisera även utbildning av lärare förgrundskolans senare årskurser till . Enligt föredragande statsrådet bör det finnasförutsättningar för att etablera utbildning av lärare för senareårskurser i , när behovet av lärare av detta slag ökat. Med hänvisningtill vad som anförts i propositionen avstyrker utskottet motion 1985/86:386 yrkande2 samt yrkande 4 i denna del. Frågor om nya högskoleutbildningar m.m. vid högskolorna iGävle-Sandviken och i tas upp i motionerna 1985/86; 374 (m), 1985/86:377 (c) yrkandena 1, 2 och 3, 1985/86:378 (s), 1985/86: 379 (fp), 1985/86: 380(m) yrkandena 1,3,4 och 5, 1985/86:384 (s) och 1985/86:385 (vpk) yrkande 2. Bl.a. begärs samhällsvetenskapligt och humanistiskt inriktade högskoleutbildningar(t. ex. ett planlagt kurspaket inom det humanistiska ämnesområ- det förfil.kand.-examen), utbildningar inom teknik, ekonomi och admini- UbU1985/86: 27 stration,projektering av lokaler för bl.a. teknisk utbildning samt resurser förfortbildning av lärare m. m. Vidare uttrycks önskemål om att de medel som nudisponeras för klasslärarutbildning skall kunna påräknas för de nya Utskottetvill med anledning av motionerna anföra följande. När det gäller högskolan i har riksdagenunder detta beslutat att två nya utbildningar, nämligen bostads- ochfastighetsförvaltningslinjen och kontors- och distributionslinjen, skalletableras vid högskolan i och att två allmännautbildningslinjer, nämligen data- och elektroniklinjen och dataingenjörslinjen,skall inrättas där i stället för vissa lokala linjer. (AU 1985/86: 13) har föreslagit att medel anvisas i ett treärsprogramför Bergslagen. En av tyngdpunkterna i programmet är en satsning på forskning,teknisk utveckling och utbildning inom en ram av 84 milj. kr. Genom dennatemporära satsning i Bergslagen bör det enligt utskottets mening vara möjligtatt lägga grunden för en mera varaktig satsning på en förstärkning avutbildningen vid högskolan i . Utskottet vill understryka värdetav att en satsning vid en högskola som tidigare haft lärarutbildning sker intebara på ekonomisk och teknisk utan även på humanistisk och övrigsamhällsvetenskaplig utbildning. Utskottet noterar slutligen att föredragandestatsrådet beträffande högskolan i uttalat att målet bör varaatt nya utbildningar skall etableras vid högskolan i minst den omfattning sommotsvarar nuvarande klasslärarutbildning. Med hänvisning till det anfördaavstyrks motionerna 1985/86:374, 1985/86:377 yrkandena 1, 2 och 3, 1985/86:378,1985/86:379 och 1985/86: 385 yrkande 2 i denna del. Vid högskolan i har i anslutning till bl.a.sjöbefälsutbildningen byggts upp resurser och kompetens för teknisk ochnaturvetenskaplig utbildning. Vidare har utbildning inom området turism ochrekreation utvecklats. har beslutat att utbildning påproduktionsteknikerlinjen skall anordnas där nästa budgetär. Vidare harlänsstyrelsen i län och högskolan i i en skrivelse tillregeringen redovisat ett utbildningsprogram för teknisk-industriell förnyelse ilänet. a. redovisas förslag till en tele- och radiokommunikationslinje, enverkstadsingen-jörslinje och en allmäningenjörslinje, samtliga om 80 poäng,samt en kemilinje med inriktning mot medicinteknik och bioteknik om 140 poäng.Länsstyrelsen och högskolan har hemställt att förslagen genomförs med /88. Utskottet utgår från att planerad utbildning till sinahuvuddelar kommer till ständ. Utskottet vill tillägga följande. När en lärarutbildningmed bl.a. huma nistiska och samhällsvetenskapliga inslag avvecklas, är en satsning vid högskolan inte bara på ekonomi och teknik utan även pä den humanistiska och på den samhällsvetenskapliga sektorn i övrigt angelägen och viktig. Humanistiska ämnen kan även föras in i traditionell teknisk utbildning. Utskottet konstaterar avslutningsvis att föredragande statsrådet anfört att målet bör vara att nya utbildningar skall etableras vid högskolan i i minst den omfattning som motsvarar nuvarande klasslärarutbildning. gor omfortbildning av lärare kommer att behandlas under UbU 1985/86:27 inom regeringens kansli. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motionerna 1985/86: 380 yrkandena 1,3,4 och 5, 1985/86: 384och 1985/86: 385 yrkande 2 i denna del. Med hänvisning till vad som i det föregående anförtsföreslår utskottet att i övrigt godkänner att utbildning pågrundskollärarlinjen skall anordnas vid de universitet och högskolor somförordas i proposition 1985/86:113. Regeringens förslag om bibehållen lärarutbildning iJönköping innebär att de motioner som väcktes under allmänna motionstidenbeträffande ett bibehållande av lärarutbildningen i , nämligenmotionerna 1985/86: Ub511, 1985/86: Ub531, 1985/86: Ub546, 1985/86: Ub551,1985/86: Ub581 och 1985/86: Ub836 yrkande I, blivit tillgodosedda. Någon riksdagenssärskilda åtgärd behövs därför inte, varför motionerna avstyrks.