bet · G901UU15 · 1985-12-31 00:00:00 — Somtidigare nämnts går redan en betydande del av svenskt bistånd tilllandsbygdsutveckling, och det är en strävan atl insatserna på delta områdeskall öka i takt med kapacitet att lämna sådant bistånd, Ulskotlet äremellertid inte berett att uttala atl huvuddelen av biståndet skall gå tilldetta bestämda ändamål och finner inte heller anledning att fastställa allfrivilligorganisationernas arbete skall vara vägledande på ett område somdelvis är nytt för dem. Yrkande 7 i motion 234 (c) avstyrks därför. Isamma motions yrkande 8 föreslås atl den svenska jordbrukspolitikens utformningi relation till jordbrukskrisen i tredje världen utreds. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandel anföra följande. På grundval av 1983 årslivsmedelskommittés belänkande (SOU 1984:86) förelade regeringen riksdagenförra våren en proposition i vilken det bl, a, hette att den internationellasituationen på livsmedelsområdet bör tillmätas betydelse vid utformningen avvår egen livsmedels- och jordbrukspolitik. Regeringen förutsåg etl fortsattbehov av livsmedelsbistånd men anförde också attSverige inle borde bevara och utveckla kapacitet för omfattandelivsmedelshjälp och u-landsexport (prop, 1984/85: 166), Propositionen godkändesav (JoU 1984/85:33), Medhänsyn till att den svenska jordbruks- och livsmedelspoliliken så settsöver och varil föremål för riksdagsbehandling avstyrker utskottet förslaget omen ny ulredning, Imolion U219(c) anförs alt bör öva påtryckningar på internationelltverksamma organisationer, såsom och , för en ansvarsfullmiljöpolitik. Lån bör inte beviljas av dessa organ lill exploateringsprojektsom hotar regnskogarna. Utskottetbehandlade denna och angränsande angelägna miljöfrågor särskilt utföriigt ibetänkande UU 1983/84: 15, Det är utskottets intryck att del internationellamedvetandet om regnskogarnas och naturmiljöns betydelse för livsbetingelsernapå jorden har ökat successivt och atl de internationella biståndsgivandeorganen ocksä alltmer inser det ansvar som åvilar dem. Mer kan emellertidgöras. Utskottet utgår från atl regeringen, tillsammans med likasinnaderegeringar, fortsätter atl verka pådrivande i dessa frågor och alt vi användervårt inflytande i de internationella bankerna och i FN-organen i enlighethärmed. Utskottet vill åter erinra om den betydande forskningssatsningpå skogs- och miljöområdet som regeringen föreslår i UU 1985/86: 15budgetpropositionen, MolionU219 (c) fär härmed anses besvarad. Katastrofbistånd, bistånd genom enskilda organisationerm.m. Flera motioner berör kataslrofhiiståndets inriktning.Dessa kommer alt behandlas på annan plats i delta betänkande, liksomanslagspostens storlek. har en allt större del av biståndsmedlen,i synnerhet ur kalastrofposten, måst användas för atl lindra nöden vidnaturkatastrofer och - ännu mera - för hjälp vid av människan framkallademiljökatastrofer. Det kan bedömas att biståndet även framgent kommer attbehöva avdelas för katastrofsituationer och till förebyggande åtgärder. En avulrikesde-parlementel tillsatt utredning har avgivit ell betänkande omkatastrofbiståndets framtida inriktning. Betänkandet kommer pä sedvanligt sättatt prövas av regeringen, Åven biståndet genom enskilda organisationer och demotioner som berör detta kommer att behandlas i etl särskilt avsnitt, Parlimotionerna från (m), (fp) och (c) understryker i sinaprincipavsnitt att de enskilda organisationerna förmedlar etl effektivt biståndsom har särskilda förutsättningar att nå de fattigaste grupperna. Derasverksamhet har också, betonas det, speciell betydelse när det gäller att främjaen demokratisering av mottagarländerna och förbättra respekten för mänskligarättigheter. Utskottet delar dessa synpunkter. Partimotionerna från (m), (fp) och (c) innehåller avsnittom biståndets betydelse för kvinnans situation. Några motioner ägnas enbart älkvinnofrågor. Molion U22I (fp) föreslår i yrkande 1 atl svenskt biståndbör bli mer kvinnoinriktat och att speciella kvinnoprojekt kommer lill stånd iökad utsträckning. Särskilda handläggare för kvinnofrågor bör utses på varjebiståndskontor (yrkande 2) och kreditgivningen till kvinnor bör utvidgas(yrkande 3), Två motioner berör kvinnokonferensen i sommaren1985. I motion U2I0 (fp) föreslås alt del svenska förberedelsearbetet för nästainternationella kvinnokonferens inleds redan nu och atl konferensen ägnas heltåt en utvärdering av uppnådda resultat (planen från , programmetfrån och strategin från ). I motion U509 (c) föreslås en nordisk kvinnokonferens föruppföljning av . I ell avgivet betänkande om internationellakvinnofrågor (UU 1985/86:6) beskrev utskottet utförligt såväl resultaten från FN:s kvin nokonferens i som det svenska handlingsprogrammet för utveck lingsbistånd på kvinnoområdet. Del framhölls att det svenska bilaterala 28 biståndetlänge försökt uppmärksamma u-landskvinnornas behov, Inrät- UU 1985/86: 15landet av etl kvinnoråd inom SIDA och det detaljerade handlingsprogrammet börkunna medverka till att föresatser och mål för det kvinnoinriktadeutvecklingssamarbetet i högre grad än omsätts till praktiska resultat,ansåg utskottet. En strävan hos SIDA är atl allt bistånd skall beaktakvinnoaspekler. Del utesluter inte att det kan finnas behov av särskildakvinnoprojekt, som förordas i motion U221 (fp), Kreditgivning specialdestinerad lill kvinnor är enrelativt ny företeelse. Enligt SlDA:s handlingsprogram visar dock erfarenhetenatt kvinnor är goda låntagare, I allmänhet återbetalas av lånen,stöder kreditprojekt och s, k, revolving funds för kvinnor genom bl, a,Women's , I handlingsprogrammet konstateras atl delta är eltområde där stödet kan utvidgas, Åven i proposiiionen understryks viklen av altkvinnor får ökad tillgång lill kapital. Inom SIDA pågår ett arbete med att organisatoriskt anpassasig till handlingsprogrammets krav. Som ett led i della arbete ingår också atlse över biståndskontorens resurser vad avser handläggningen av kvinnofrä- gor. Olika modeller kan bli aktuella, men utskottel vill understrykavikten av atl alla handläggare känner ansvar för all biståndet blir merakvinnoinriktat. Utskottet gör bedömningen atl instrumenten för elt biståndsom lar hänsyn lill kvinnornas behov nu finns. Vad som återstår - och del äringen obetydlig uppgift - är alt omsätta planer och förväntningar i praktiskverklighet. Utskottet noterar att regeringen i proposiiionen särskilt uppmärksammatvikten av etl kvinnoinriktat bistånd såväl genom SIDA som genom deinternationella organisationerna. Med detanförda fär utskottet anse molion U22I (fp) besvarad. Vad gäller de båda molionerna om uppföljning avNairobikonferensen vill ulskollel anföra följande. ägde rum . och lidpunktför en ny konferens är inle fastställd. Däremot pågår bl, a, inom i ell fortlöpande uppföljnings- och beredningsarbete.Vid kommissionens möte fattades dock inga beslut om tidpunkt för nästainternationella kvinnokonferens eller om dess närmare inriktning. Utskottet delar motionärens synpunkt att del inle i förstahand är en brist pä strategier och framåtsyftande planer som bromsar framsteg idel internationella kvinnoarbetet. Vad som krävs är praktisk handling pågrundval av de program som redan anlagils. Utskottet vill därutöver inle nugöra något uttalande om vad nästa internationella kvinnokonferens bör inriktasill arbete pä. MolionU210 (fp) får därmed anses besvarad. Förslaget i molion U509 (c) om alt arrangera en nordiskkvinnokonfe rens för uppföljning av ligger i linje med rekommenda tionerna från om regionall samarbete i kvinnofrågor. Till Nordiska rådels session i förelåg elt medlemsförslag av innebörd all ell s, k, forum för nordiska kvinnosammanslulningar skulle äga rum. Rådet beslöt rekommendera ministerrådet att arrangera ell sä- 29 Vid togs också initiativ lill en nordisk UU 1985/86:15 regeringskonferens om kvinnofrågor, Syfiet med motion U509 (c) får därför anses tillgodosettoch motionen besvarad, 1 molion U220 (vpk) föreslås att utnyttjandet av kvinnorsom arbetskraft i våra mottagarländer blir föremål för studier liknande dem somgjorts vid Vinh i , Utskottet vill med anledning härav anföra följande, SIDAföljer och utvärderar fortlöpande verksamheten vid biståndsprojekten. Om därvidmissförhållanden av något slag kan misslänkas är det självfallet SIDA:s uppgiftall närmare granska situationen. Eventuella kränkningar av mänskliga rättighetereller annat övervåld och missbruk bör, som ofta framhållits av riksdag ochregering, påtalas iför mottagarlandets ansvariga myndigheter, SlDA:sgranskning avser normpit endast biståndsprojekten och förhållandena kring dem.Därutöver har emellertid de svenska ambassaderna bl, a, till uppgift att följaoch rapportera om situationen för de mänskliga rättigheterna iverksamhetsländerna. Undersökningar av det slag som ulförts i kansåledes komma i fräga i andra biständsmoltagarländer. Med detanförda får molion U220 (vpk) anses besvarad. i är 1984 medförde eltförnyat medvetande bland u- och i-länder om del hot motulvecklingsanslrängningarna som befolkningsexplosionen utgör. Del svenska biståndet på befolkningsområdel har successivthöjts , framför alll del som går genom internationella organ,UNFPA föreslås nu få 65 milj, kr, vilkel är en höjning med20% från innevarande år. Internationella familjeplaneringsfederationen IPPFföresläs erhålla 75 milj, kr, vilkel åren höjning med , Detta är enbetydande ökning i jämförelse med andra anslagsposter. Forskning pä områdetstöds genom SAREC, som bl, a, sedan flera är bidrar med betydande belopp tillett program för fortplanlningsforskning inom WHO, I del bilaterala biståndetger ökat slöd till familjeplaneringsinsalser inom ramen förhälsobislåndel i flera länder, Åven del arbete på befolkningsområdel sombedrivs med medel från anslagsposten Försöksverksamhet och metodutveckling harexpanderat kraftigt. Två motioner ägnas särskilt ål befolkningsfrågorna, 1molion U20I (s) föresläs en omfördelning av biständsanslagen till förmån förUNFPA, IPPF och ökad forskning. Med hänvisning lill den bidragsökning som redanskett pä just dessa punkter, avstyrker ulskollel förslaget om en omfördelningav medlen. Motion U223 (m) tar framför alll sikte pä del bilateralafamiljeplanerings-biståndet. Enskilda organisationer bör engageras mer,informationsinsatserna i mottagarländerna stärkas och forskningenintensifieras, heter det i motionen, Åven partimolionen från föreslår allbefolkningsfrågorna skall ägnas mer uppmärksamhet. Eftersom har en lång tradition 30 och särskild kunskap påområdet bör delta prioriteras och värt bistånd inte UU 1985/86: 15 omfattasav länderkoncentrationsprincipen. Utskottetfinner del naturligt all befolknings- och familjeplaneringsinsatserna gradvisbyggs ut. Utskottet delar de allmänna synpunkter som förs fram i motionerna. Pådetta område är det emellertid ytterst angelägel atl bistånd inle upplevs somtvång eller påträngande övertalning. Därför förefaller del väsentligt atl,såsom föreslås i motion U223, informationsinsatserna förstärks så altbiståndsverksamheten drar nytta av den delvis nya inställning och medvetenhetsom kom till ullryck vid , 1ett tidigare skede begränsades det svenska familjeplaneringsbiståndet inte tillprogramländerna. Del rörde sig om pionjärinsatser, förvilka det gällde alt vinna förståelse trols hårt motstånd från olika håll.Numera är situationen en annan, och befolkningsbislåndet är mer accepterat. Dethar integrerats i övrigt utvecklingssamarbete och är bl, a, en viktig del avhälsobislåndel, Enligl utskottets mening är det naturligt atl bilateraltfamiljeplaneringsbisländ förblir en del av den landprogrammerade verksamheten,Åven för försöksverksamheten under dess särskilda anslag förordas, som framgårav proposiiionen (s, 82), en nära anknytning till de reguljärasamarbetsprogrammen, hindrar inle ell ökat stöd till familjeplaneringocksä i andra länder i samarbete med de multilaterala organ eller enskildaorganisationer som är verksamma på detta område. MotionU223 (m) och ifrågavarande del av yrkande 1 i molion U211 (fp) får med detanförda anses besvarade. Sedanlång tid finns det i bisländsbudgeten en anslagspost för regionala insatser.Den har använts för insatser i södra , i , i och iBengaliska viken och föreslås nu även kunna utnyttjas för ,Regionala program har även finansierats över poslen Försöksverksamhet ochmetodutveckling (tidigare Särskilda program) och över det multilateralaanslaget. Medelstilldelningen till anslagsposten Regionala insatser behandlaspå annan plats i detta belänkande, Imotion U2I2 (c) väcks förslag av principiell innebörd, nämligen all ellregionall samarbete mellan grupper av bör eftersträvas och uppmuntrasi ökande utsträckning och alt de nordiska länderna gemensamt bör söka uppträdasom biständgivare, i södra och de nordiska ländernasgemensamma initiativ där nämns som exempel. uppfattning finns del anledning alt uppmuntra regionall samarbetemellan , är för övrigt en tanke som förts fram inord-syd-sammanhang och som ägnats flera studier och FN-konferenser, Del finnsexempel på relativt framgångsrika regionala initiativ, framför alll påfrihandelsområdel, men det mäsle erkännas att de naluriigaförutsättningarna för elt nära ekonomiskt samarbete, särskilt mellan länder ifattigare delar av världen, inte alltid är goda. Ometl svenskt bistånd på ett naturligt säll kan bidra lill etl förstärktsamarbete mellan våra mottagarländer är della självfallet en fördel, 1 vissa situationer, exempelvisvid ökenutbredning och gränsöverskridande miljö- UU 1985/86: 15 förstöring,är själva problemets karaktär sådan att det lämpligen angrips regionalt.Utskottet vill i sammanhanget peka på den roll de regionala bankerna ochSahelkontoret (UNSO) spelar för det regionala samarbetet. Det nordiska SADCC-initiativetär exempel på vad som kan åstadkommas genom nordiskt samarbete päbiståndsområdet. Enligt utskottets mening finns det anledning att låta dekommande erfarenheterna av det nordiska SADCC-samarbetet bli underiag för enbedömning av möjligheterna att gå vidare på den väg som föreslås i motionen.Yrkande 5 i motion U212 (c) får därmed anses besvarat. Ett förslag med regionalinriktning framförs även i motion U218 (m). Däri förordas en särskildanslagpost, benämnd Demokratiutveckling i södra , som skulle användasför skilda insatser till stöd för en demokratisk utveckling i Sydafrikasgrannstater, dvs, den krets som omfattas av SADCC-samarbetet, Dettamotionsyrkande har förts till det avsnitt i betänkandet som rör humanitärtsamarbete i södra , Dendel av del svenska utvecklingssamarbetet som utgår i form av reguljärtbilateralt bistånd lill de 17 programländerna, vilken motsvarar cirka entredjedel av det totala biståndet, planeras enligt landprogrammeringsmeloden.En utförlig redogörelse för denna metod lämnades i betänkande UU 1983/84:15, Pågrundval av invändningar mot landprogrammeringsmeloden som framfördes imotioner till den då föreliggande bislåndsproposilionen 1983/84:100, bilaga 5,föreslog regeringen att närmare överväga landprogrammeringens för-och nackdelar. Resultatet av dessa överväganden förelades i förraårets budgetproposition. Regeringens slutsats blev atl ell landorienleralplaneringssystem erbjuder fördelar framför alternativa system. Vissajusteringar av metoden vidtogs dock. anslöt sig till regeringensbedömningar (UU 1984/85: 12), nu väckta partimotionerna frän (m), (fp) och (c) framförs åter invändningarmot landprogrammeringsmeloden, mer ämnes- och projektinriktat slödföreslås, med en landramsmelod som är modifierad så all totalramen inteoavkortad står lill mottagarlandels förfogande ulan endast utgör summan avöverenskomna insatser, Ianledning av dessa motioner vill utskottet i första hand hänvisa till vad detanfört tidigare i denna fråga. Del är utskottets uppfattning att landprogrammeringenfortfarande är en metod som är väl ägnad för överföring av bistånd till ländermed vilka vi har etl långsiktigt samarbete. Det har visat sig alllandprogrammeringen kan rymma skilda biståndsformer, såsom projeklbislånd ochinsatser mol miljöförstöring. Den ger möjlighet för givarparten attgenomdriva en erforderlig styrning av samarbetet. Genom de justeringar somnämnis ovan har den ytterligare anpassats lill ställda krav. Utskottetavstyrker med hänvisning härtill yrkandena 7 och 8 i motion U212 (c) saml ifrågavarande del av yrkande I i molionerna U211 (fp) och 32 U218(m), Utnyttjandeav svenska resurser, effektivitet, resultatvärdering m. m. UU 1985/86: 15 Partimotionerna frän (m) och (c) förespråkar ett närmaresamarbete med och ell bättre utnyttjande av den svenska resursbasen i syfte attgöra biståndet effektivare, Molion U218 (m) uppehåller sig särskilt vid behovetav marknadsekonomiska inslag i biståndet. Effektiviteten främjas av samarbetemed länder med marknadsekonomisk inriktning. Vikten av kontroll och enfristående utvärdering av biståndet betonas i samma motion. Be- fattningen som bislåndsinspektör bör ålerinrättas, föreslås i molionU2I8 (m) och motion U234 (c). Utskottet har tidigare framhållit all svenska resurser ochsvenskt näringslivs produkter bör vara naluriiga och effektivt verkande inslagi värt bistånd. Ett allt närmare samarbete mellan SIDA och näringslivet byggssuccessivt upp, SIDA:s industribislånd är mer omfattande än dess jordbruks-och landsbygdsinriklade insatser och ger stort utrymme för näringslivelsmedverkan. Svenska förelag spelar stor roll i flera slörre biständs-projekt,och återfiödet lill från dessa insatser är ofta mycket betydande. Deu-landspolitiska insatserna finansierade under anslaget C 8 är så gott som heltberoende av samverkan med näringslivet. Utskottet finner således alt det svenska bilateralautvecklingssamarbetet sammantaget är i mycket hög grad inriktat på samarbetemed näringslivet i och på en uppmuntran av företagsamhet i u-länderna.Del finns emellertid anledning att äter erinra om att utgångspunkten för Sverigesutvecklingssamarbete måste vara egna behov. Med det anförda torde yrkande I i motion U2I8 (m) få ansesbesvarat i denna del. Bistånd bör naluriigivis vara effektivt. För att mätabiståndets effektivitet bör en noggrann kontroll och utvärdering av biståndetäga rum. Delta har understrukit under en följd av år, ochbiståndsmyndighe-lerna har fortlöpande förbättrat sina utvärderingssystem. Utvärderingssystemet inom SIDA har varit och är i huvudsakfortfarande decentraliserat, dvs, biståndskontoren på fältet ochsekiorbyråerna på hemmamyndighelen lar initiativ lill och genomförutvärderingarna, Pä " senare lid har en förskjutning skell molcentraliserade och mer fristående utvärderingar, bl, a, i form av den rullandetreåriga utvärderingsplan som omnämns i propositionen. Den gemensamma nordiskaöversyn av personalbiståndet i vissa östafrikanska länder som likaledesrelateras i propositionen är elt exempel på en sådan frislående utvärderingsom föreslås i molion U2l8(m), Inom utrikesdepartemenlel finns sedan ell par år tväutvärderarljänsler. Dessa befattningshavares uppgift har inriktats pätematiska eller problemorienterade utvärderingar av inslag i det multilateralaoch bilaterala arbetet. Utskottet anser sig inle ha skäl all föreslå denförändring av departementets utvärderingsverksamhet som ett återinförande avbefallningen som bislåndsinspektör skulle innebära. Yrkande 5 i motion U218(m) avstyrks med hänvisning lill del anförda. Del yttersta måttet pä biståndets effektivitet.är om delär lill gagn för dem del är avsett alt nä och om del uppfyller uppsattabisländspolitiska 3 1985/86. De gångna årenserfarenheter har visat att det ofta är svårt atl uppnå UU 1985/86: 15 de avsedda resultaten utansidoverkningar. Erfarenheten har också visat att det är vanskligt bådeatl förutse och alt därefter mäta de slutliga effekterna av enbiståndsinsats. Enligt utskottets mening finns det här inget enkelt sambandmellan biståndels effektivitet i denna mening och politiskt system imottagarlandet. Varje biståndsinsats måste utformas och genomföras med hänsyn tillalla de omständigheter och lokala förhållanden Liksomföregående är föreslås av moderata samlingspartiet och av atl enbislåndspolitisk utredning tillsätts med uppgift atl se över och förnyaSveriges biståndspolitik i enlighet med vad som framgår av molionerna U218 (m)och U212 (c). Utskottetkonstaterar att det svenska utvecklingssamarbetet underkastatsöversyner på flera delområden. Det gäller biståndet genom enskildaorganisationer, metoderna för landprogrammering och SAREC:s verksamhet, har setts över, och sedan färdigställdes enutredning om katastrofbiståndet. Genom dessa utredningar och genom denfortlöpande prövning av biståndets former och innehåll som sker inomregeringskansliet har det svenska utvecklingssamarbetet under senare årundergått en relativt betydande förändring. Vid behov finns möjlighet att seöver andra delar av biståndspolitiken pä motsvarande sätt. Utskottetfinner att utvecklingssamarbetet på detta sätt har kunnat anpassas successivttill nya krav och alt del därför nu inte finns behov av en omfattandeparlamentarisk utredning. Yrkande 1 i motion U212 (c) och yrkande 7 i motionU218 (m) avstyrks därför. Utskottetbehandlar i detta sammanhang ocksä yrkande I i motion U234 (c) om inrättande avett särskilt biståndsdeparlement. Organisationenav regeringens arbete tillkommer det regeringen själv att besluta om. Utskottetfinner det för sin del inle påkallat att göra något uttalande i denna fråga.Yrkandet avstyrks därför, Imolion U234 (c) framförs i anslutning lill yrkande 10, ett anlal synpunkteroch förslag som delvis berör frågor som utskottet redan behandlat i delföregående, såsom insatser lill förmån för kvinnor, bevarande av den naluriigamiljön och ökad betoning av biståndels demokralimäl. Yrkande 10 tordeemellertid också hänföra sig till ett anlal andra förslag i motionstexten,såsom möjlighet för kommuner att driva biståndsprojekt, en begränsning avoljepriserna, indexering av exportpriser på u-landsvaror, införande av eninternationell u-landsskatt, vissa andra u-landspolitiska frågor m, m. Förslagenmotsvaras inte av några konkreta yrkanden i motionen. Utskottet anser sig inteha underlag för att föreslå någon åtgärd för dessa delar av motionen,varför yrkandet i fråga avstyrks. Hemställan UU 1985/86: 15 atlriksdagen avslår motion 1985/86: 234, yrkande 6, 2, beträffande demokralimålet s.y. 3 (vpk) att förklarar motion 1985/86: U211, yrkande 1 såvitt nu är i fråga ochmotion 1985/86: U218, yrkande 1 såvitt nu är i fråga saml motion 1985/86: U236,yrkande I, besvarade med vad utskottet anfört, 3, beträffandestrategiför demokratisk utveckling res. 3 (m) att avslår motion 1985/86: U218,yrkande 2, s.y. 4 (fp) 4, beträffandeavbrytande av bistånd res. 4 (m) atl avslårmolion 1985/86: U218, yrkande 1 såvitt nu är i s.y. 5 (fp) fråga, molion1985/86: U235 och molion 1985/86: U236, yrkande 3, 5, beträffandemiljöbistånd m. m. allriksdagen förklarar molion 1985/86: U2I2, yrkandena 2, 3 och 4, besvarade medvad utskottet anfört, 6, beträffandeförslag om ny histåndsstraiegi atlriksdagen avslår molion 1985/86: U234. 7, beträffande densvenska jordbrukspolitikens utformning all avslår molion 1985/86:U234, yrkande 8, 8, beträffandeinternationella biståndsorgans miljöansvar allriksdagen förklarar molion 1985/86: U2I9 besvarad med vad utskottet anfört, 9, beträffandebistånd för kvinnor attriksdagen förklarar molion 1985/86: U221, besvarad med vad ulskollel anfört, 10, beträffandeuppföljning av allriksdagen förklarar motion 198.5/86: U2I0 och molion 1985/86: U509 besvarademed vad utskottet anfört, 11, beträffandekvinnors situation vid biståndsprojekt allriksdagen förklarar molion 1985/86: U220 besvarad med vad utskottet anfört, 12, beträffande omfördelning av bidrag lillfamiljeplanering all avslår molion 1985/86: U20I, 13, beträffandeinsatser för familjeplanering atlriksdagen förklarar molion 1985/86: U223 och molion 1985/86: U211, yrkande Isåvitt nu är i fräga, besvarade med vad ulskollel anfört, 14, beträffanderegionalt samarbete altriksdagen förklarar motion 1985/86: U2I2, yrkande 5, besvarat med vad utskottelanfört, 15, beträffande landprogrammering m. m. res.