bet · G901UbU14 · 1985-12-31 00:00:00 — om anslag till grundskolor, m.m. (prop. 1985/86:100) UbU 1985/86:14 I detta betänkande behandlas förslag som regeringenförelagt i proposition 1985/86:100 bilaga 10() under punkterna B 11. Bidrag till driften avgrundskolor m.m. och B 12. Särskilda åtgärder i samt vissautbildningsfrågor av allmän karaktär som anmälts för i inledningentill propositionen (s. 12-19, 47-49, 63-67) jämte motioner. Bidrag till driften av grundskolor m.m. Regeringen har under punkt B 11 (s. 90-102) föreslagitriksdagen att 1. godkänna vadsom i propositionen har förordats om en minskning med ytterligare treprocentenheter av statsbidraget till driftskostnader för , 2. godkänna vadsom i propositionen har förordats om användning av den icke undervisningsbundnadelen av förstärkningsresursen, 3. godkänna vadsom i propositionen har förordats om tjänster för lärarvikarier, 4. godkänna vadsom i propositionen har förordats om skolledningsresurser i mindre kommuner, 5. godkänna vadsom i propositionen har förordats om bidrag till lokal skolutveckling, 6. godkänna vadsom i propositionen har förordats om bidrag till kultur i skolan, 7. godkänna vadsom i propositionen har förordats om bidrag för studie-och yrkesorientering iglesbygd samt bidrag till kommuner som anordnar praktisk arbetslivsorienteringpå högstadiet än , 8. godkänna vadsom i propositionen har förordats om åtgärder för ämnet matematik igrundskolan, 9. till Bidragtill driften av grundskolor mm. för /87 anvisa ettförslagsanslag av 14 . 1 1985/86. Rättelse: S. 16 rad 3 nedifrånRättat till: yrkandena I och 3 rad 5 nedifrån Rättat till: yrkande 2 rad 12 nedifrånRättat till: vrkanHp 7 Motionerna UbU 1985/86:14 1985/86:Ub202 av () och Karl-GöranBiörsmark (fp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförs angående delad klass i ämnet bild. 1985/86:Ub210 av () och EgonJacobsson (s) vari yrkas att hos regeringen begär en översyn avförstärkningsresursens användning i . 1985/86:Ub213 av m. fl. (fp) vari -såvitt nu är i fråga -yrkas 1. att beslutar att skolpliktsåldern senast 1991skall inträda det år då barnet fyller , 5. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som anförts i motionen om möjlighet för kommunerna att disponeraanslaget fill den samlade skoldagen också till att bevara små skolor, 10. att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts om elevanknutet statsbidragtill , 19. att beslutar att avslå regeringens yrkandeom neddragning av statsbidraget till lärarlönerna . 1985/86:Ub214 av () vari - såvitt nu är ifråga - yrkas 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om betyg, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om klassernas storlek. 1985/86:Ub215 av () och MargaretaPalmqvist (s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om att den bör överväga en komplettering avriktlinjerna om tillämpning av rätten till hemspråksundervisning. 1985/86:Ub217 av () och () variyrkas att beslutar att statsbidrag skall utgå till iMalmö. 1985/86:Ub223 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om återinförande av betyg i årskurs 6. 1985/86:Ub232 av m. fl. (m, c) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna att de kyrkligasamfundens kulturutbud bör fillvaratas i skolans satsning på kulturelltutvecklingsarbete. 1985/86:Ub234 av (vpk) och (vpk)vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omutvärdering av s. k. fristående skolor, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omomprövning av statsbidrag till s. k. fristående skolor, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om s. k.fristående skolors införlivande i det allmänna skolväsendet. 1985/86:Ub236av m. fl. (vpk) vari yrkas UbU 1985/86:14 1. att riksdagenhos regeringen hemställer om förslag till en helt betygsfri grundskola, 2. att riksdagenhos regeringen hemställer om förslag till betygsfri intagning i gymnasieskolan. 1985/86:Ub243 av m. fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts angående fördelning av skolledarresurserna. 1985/86:Ub254 av Per m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen hemställer om förslag till en tidigare skolstart och om en nyskolorganisation mellan och gymnasieskolan(kompletteringsundervisning) i enlighet med vad som i motionen anförts, 2. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts omförsöksverksamhet med en tidigare skolstart. 1985/86:Ub255 av Per m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag till ett nytt betygssystem i enlighet med vad somi motionen anförts, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omrepetition av årskurs. 1985/86:Ub261 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom viss utredning av frågan om betyg i årskurs 7. 1985/86:Ub269 av . (fp) vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 2. att beslutar attsom sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts angåendebidrag till estniska skolan i , 5. att beslutar att som sinmening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts angående statsbidrag till . 1985/86:Ub270 av () och BörjeStensson (fp) vari yrkas att uttalar att regeringen bör geskolöverstyrelsen i uppdrag att noga följa utvecklingen av skolchefstjänsterna. 1985/86:Ub272 av m.fl. (vpk) vari - såvitt nuär i fråga - yrkas 1. att riksdagenavslår proposition 1985/86:100 bil. 10, B 11 i vad avser en ytterligareminskning av statsbidraget till driftskostnader förgrundskolan, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs. om frigjordaresurser på grund av vikande elevunderlag, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omregionalpolitiska hänsyn och styrningsfrågor i samband med översynen avstatsbidrag till , 4. att riksdagenhos regeringen hemställerom förslagom en parlamentarisk skoldelegation ienlighet med vad som i motionen anförts, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om nationellt utvärderingsprogram, . 9. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i UbU 1985/86:14 motionen anförts om lokalt utvecklingsarbete pålågstadiet och om kultur i skolan, 11. att avslår proposition1985/86:100 bil. 10, , B 11. Bidrag till driften avgrundskolor i vad avser . till särskilda åtgärder för undervisningi ämnet matematik, 12. att med ändring iproposition 1985/86:100 bil. 10, , B 11 Bidrag tilldriften av grundskolor beslutar anvisa . 1985/86:Ub285 mfl. (m, fp, c) variyrkas att beslutar att statligt bidrag skall beviljas Höglandsskolanenligt gällande regler för fristående skolor. 1985/86:Ub286 av m. fl. (fp) vari, medhänvisning till vad som anförts i den till remitterademotionen 1985/ 86:K412, såvitt nu är i fråga - yrkas 1. att beslutar att hos regeringen begäraförslag om vidareutveckling av datautbildningen för flickor. 1985/86:Ub291 av m. fl. (m, fp, c) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om tillsynsmyndighets skyldighet att vidta åtgärder om statsbidrag inteutnyttjas för avsett ändamål. 1985/86:Ub301 av () och ElisabethFleetwood (m) vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om att vid utarbetandet av ett nationellt programför utvärdering är det särskilt viktigt att språkundervisningen, såväl igrundskolan som i gymnasieskolan, följs upp. 1985/86:Ub302 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att statsbidrag skall utgå till och denkristna skolan i i . 1985/86:Ub304 av () och () vari yrkas att hos regeringen begär förslag som möjliggör förkommunerna att ta initiativ till försöksverksamhet med sänkt skolpliktsålder. 1985/86:Ub803 av m. fl. (c) vari - såvitt nuär i fråga - yrkas 1. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom skolans resurser, 2. att riksdagenbeslutar avslå budgetpropositionen i de delar som innebär en treprocentigbesparing på statsbidragen till skolväsendet, 5. att hos regeringen hemställer om tillsättandeav en parlamentariskt sammansatt betygsutredning. 1985/86:Ub806 av m. fl. (c) vari, medhänvisning till vad som anförts i den till socialförsäkringsutskottet remitterade motionen 1985/86:So218, såvitt nu är i fråga - yrkas 2. attriksdagen beslutar som sin mening ge regeringen till känna behovet avytterligare insatser för att integrera handikappade elever i grund/ UbU1985/86:14 gymnasieskola. 1985/86:Ub813 av m. fl. (c) vari - såvitt nuär i fråga - yrkas 4. att riksdagenmed avslag på regeringens förslag om en treprocentig besparing på anslaget B11, Bidrag till driften av grundskolor m. m., beslutar anvisa ytterligare 452,6milj. 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om detvikande elevunderlaget och resurser, 6. att riksdagenbeslutar avskaffa statsbidraget till den samlade skoldagen och i samband därmedhela det regelsystem som styr verksamheten, varvid den uppkomna besparingen,42,5 milj. kr., tillförs anslaget B 19, 17. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om statsbidragsprövningen av fristående skolor. 1985/86:Ub827 av () vari, med hänvisningtill vad som sägs i den till socialförsäkringsutskottet remitterade motionen1985/86:Sf520, såvitt nu är i fråga - yrkas 1. att riksdagenbeslutar hos regeringen begära förslag om hur en förändrad Sverigebild enligtmotionens intentioner kunde införas i undervisningen i alla skolformer ochutbildningar, 2. att riksdagenbeslutar hos regeringen begära förslag om olika kvalitetshöjande åtgärder förhemspråksundervisningen, 3. att riksdagenbeslutar hos regeringen begära förslagom behörighetsregler för lärare isvenska som andraspråk. 1985/86:Ub832 av () vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära lagförslag angående skyldighet för kommunermed viss lägsta andel finskspråkiga invånare (eller visst lägsta antalfinskspråkiga barn) att inrätta Sverigefinsk utbildningslinje inom grundskolaneller Sverigefinsk skola, 2. att riksdagenbeslutar begära att regeringen utarbetar förslag till hur finska språketsställning kan stärkas i gymnasieskola och högskola, 3. att riksdagenbeslutar begära att regeringen samråder med finska regeringen om möjlighetentill kompletterande högre utbildning i för Sverigefinnar och i Sverigeför finlandssvenskar. 1985/86:Ub838 av Per m. (m) vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 1. att beslutar om möjlighettill en friare användning av förstärkningsresursen i enlighetmed vad som i motionen har anförts, 9. att beslutar avskaffa densärskilda anslagsposten för bidrag till icketimplanebunden verksamhet under den samlade skoldagen samt 10. att beslutar avskaffa densärskilda anslagsposten för bidrag till lokalt utvecklingsarbete på lågstadiet, 11. att beslutar att hosregeringen begära förslag till nya regler för rätten till hemspråksundervisningi i enlighet med vad som i motionen har anförts, 12. att beslutar att tillhemspråksundervisning för budgetåret 1986/87anvisa ett i förhållande fill regeringens förslag med . 13. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i UbU 1985/86:14 motionen har anförts om inriktningen av utvecklingsarbetet med kultur i 14. att beslutar tillföra densärskilda anslagsposten för förstärkningsresursen , 15. att beslutar att till B11 Bidrag till driften av grundskolor m. m. för /87 anvisa ettförslagsanslag av 14 . I det följande behandlar utskottet dels förslag somregeringen förelagt i budgetpropositionen, bil. 10, under anslagetBidrag till driften av grundskolor m.m., dels vissa utbildningsfrågor av allmänkaraktär som anmälts för i inledningen till propositionsbilagan,nämligen Elevminskningen i m. m. (s. 12-19) och Styrningen avskolan (s. 4749). Vidare behandlas ett antal motioner som väckts och som avser skolfrågor. Elevminskningen i m. m. En av de faktorer som starkast påverkarutbildningssystemet är befolkningsutvecklingen. organisation ärdirekt avhängig av årskullarnas storlek. I minskar elevunderlagetför närvarande kraftigt. till mitten av 1990-taletkommer elevantalet att ha minskat med , från ungefär 1 035 000 elevertill ungefär 840 000. Elevminskningen har varit mest påtaglig pålågstadiet. Mellanstadiet står inför en stor nedgång av antaletelever. För högstadiets del kommer huvuddelen av elevminskningen inte attinträffa förrän om . Minskningen drabbar samtliga län,men är ojämnt fördelad. Föredragande statsrådet vill för sin del inte tro på endrastisk nedläggning av stora delar av skolväsendet i glesbygd och anförbeträffande det nuvarande systemet för statsbidrag till skolväsendet i glesbygdföljande (prop. 1985/86:100, bil. 10 s. 15): Systemet för tilldelning av resurser är i själva verketgeneröst när det gäller möjligheterna att behålla små skolor i glesbygd. Fråganom skolväsendet i glesbygd har tidigare behandlats avriksdagen. Senast skedde detta för del då behandladeprop. 1981/ 82:157om flexibel skolplaneringm.m. (UbU 1981/82:36, rskr.1981/82:445). Som dåvarande statsrådet anförde finns för låg- ochmellanstadierna inte någon huvudregel om minst ett visst antal basresurser perårskurs (paralleller) för bibehållande eller nyinrättande äv en skolenhet.Praxis får tvärtom anses vara mycket generös när det gäller det minsta antaletelever för en skolenhet. I glesbygd räcker det ofta med något eller någratiotal elever. Inte heller i tätort sätts kravet i många fall särskilt högt.Det är, som föredraganden redovisade, inte ovanligt att det på sådana orterfinns t. ex. lågstadieskolor med endast en klass per årskurs. När det gäller högstadiet är situationen något annorlunda.För glesbygd är visserligen möjligheterna till bevarande också avhögstadieskolor goda. Riksdagenbeslöt således efter förslag glesbygdsproposition (prop. UbU1985/86:14 1973:77, UbU 1973:29, rskr. 1973:243) att det inte längre varmotiverat att upprätthålla det krav på minst tre paralleller som tidigare gälltför bibehållande av en högstadieskola i glesbygd. För icke-glesbygd fårdäremot fortfarande ett krav på minst tre paralleller anses gälla förbibehållande av en skola. Genom nämnda riksdagsbeslut infördesdock möjlighet för skolstyrelsen i en kommun att bibehålla eller inrätta enhögstadieskola med mindre än tre paralleller som filialskola till enhuvudskola. Tilldelningen av basresurser görs därvid gemensamt tillhuvudskolan.' Sammanfattningsvis menar föredragande statsrådet att detminskade elevunderlaget i stora drag kommer att leda till motsvarandeminskning av skolorganisationen, men inte i första hand genom nedläggning avskolenheter. Speciellt i glesbygd bör det finnas goda möjligheter attelevutvecklingen trots allt inte skall behöva leda till en drastisk nedläggningav skolor. Statsrådets slutsats stöds också av den studie av effekterna avelevminskningen som () har gjort i tretton kommuner. Avdenna studie framgår att kommunerna i stor utsträckning är inställda på att sålångt det är möjligt bibehålla skolor i glest befolkade områden. SÖ beräknar i sin anslagsframställning det sammanlagdabortfallet av undervisningstid - om elevtalsminskningen får slå igenom helt påresursfill-delningen fill - för /87 till 27 200lärarveckotim-mar (motsvarande ca 168 milj.kr. i lönekostnader). Antaletveckotimmar som faller bort genom elevtalsminskningen stiger för varje årsuccessivt för att för /91 uppgå till 174 800 (motsvarande ca800 milj. kr. i lönekostnader). SÖ föreslår att av dessa lärarveckotimmar fårbehållas i för att minska vissa negativa effekter avelevtalsminskningen, bl. a. till följd av nuvarande låsning avbasresursmedeltalet på mellanstadiet. Föredragande statsrådet är i budgetpropositionen inteberedd att följa SÖ :s förslag att för /87 fillgodogöragrundskolan av den minskning av statens kostnader som elevtalsminskningenresulterar i. Enligt mofionerna 1985/86:Ub214 (c) yrkande 4,1985/86:Ub272 (vpk) yrkande 2, 1985/86:Ub803 (c) yrkande 1 i denna del,1985/86:Ub806 (c) yrkande 2 och 1985/86:Ub813 (c) yrkande 5 i denna del bör deresurser som enligt SÖ frigörs på grund av elevminskningen få stanna kvar iskolväsendet. Medlen bör enligt motionärerna användas för minskad storlek påklasserna i skolor där detta behövs och för att trygga fortsatt existens förnedläggnings-hotade skolor i glesbygd m.m. Enligt utskottets mening måste ett eventuellt kvarhållandeav resurser i skolan, trots att elevantalet minskar, mofiveras utifrånverksamhetens behov, vägt mot behov på andra samhällsområden och med hänsyntagen till det statsfinansiella läget. Vid denna avvägning finner utskottet attförslaget att kvarhålla de resurser som frigörs genom elevminskningen inte kantillstyrkas. Utskottet avstyrker således motionerna 1985/86:Ub214 yrkande 4,1985/86:Ub272 yrkande 2 i denna del, 1985/86:Ub803 yrkande 1 i denna del,1985/86:Ub806 yrkande 2 och 1985/86:Ub813 yrkande 5 i denna del avstyrks. Tillresursbehovet till följd av elevminskningen återkommerutskottet längre fram i detta betänkande. Länsskolnämndernas beslut om basresurser bygger på enavvägning av ett UbU 1985/86:14 antal faktorer där statens intresse av enrationell skolorganisation - och därmed av rimliga kostnader - är denövergripande principen, men där också faktorer som resväg för eleverna m. m.skall beaktas. I normalfallet utgår en basresurs för varje påbörjat 25-talelever i var och en av årskurserna 1-3 och för varje påbörjat 30-tal elever ivar.och en av årskurserna 4-9. Det verkliga medeltalet elever per basresurs förhela landet ligger dock betydligt under dessa delningstal genom att antaletelever i alla kommuner är uppdelat på många skolenheter och det är möjligt attta hänsyn till kommunens tätortsgrad och de geografiska förhållandena i övrigt.För mellanstadiets del har lagt fast en norm för medeltalet eleverper basresurs (prop. 1980/81:20, UbU 15, rskr. Något motsvarandeföreligger inte beträffande lågstadiet eller högstadiet. För landet som helhetgäller att medeltalet elever per basresurs på mellanstadiet inte får understiga23. Enligt regeringens beslut skall länsskolnämnderna vidfastställande åv antalet basresurser enligt 13 och 14 §§ förordningen(1978:345) om statsbidrag till driftskostnader för m.m. tillse attdet genomsnittliga antalet elever per basresurs på mellanstadiet i länet inteunderstiger det antal elever som anges för varje län i följandesammanställning: Genomnormeringen av medeltalet elever per basresurs på mellanstadiet har UbU1985/86:14 en följsamhet mellan minskat elevunderlag och minskade kostnader förstaten åstadkommits. Detta har i vissa län tvingat fram drastiska åtgärder föratt uppfylla länsmedeltalet. I första hand är det därvid inte skolväsendet iglesbygd som har drabbats, eftersom kommuner och länsskolnämnder i storutsträckning velat undvika nedläggning av skolor. I stället är det mellanstadieskolori icke-glesbygd som har fått öka sina klassmedeltal desto mer. Detta har iblandlett till så stora klasser att antalet elever kommit att uppgå till 32-33, dvs.något över delningstalet. SÖ anför i sin anslagsframställning att de störstanegativa effekterna av elevminskningen i kommer att uppstå påmellanstadiet, om låsningen av basresursmedeltalet bibehålls. Avstatsfinansiella skäl ser föredragande statsrådet det dock inte som möjligt atthelt släppa en reglering av basresursmedeltalen på mellanstadiet. Det är enligtstatsrådets mening nödvändigt att i första hand utnyttja de möjligheter tillutjämning mellan länen som finns. Därutöver kan det bli aktuellt med totaltsett en viss sänkning av basresursmedeltalet för hela landet. Regeringen lämnat ett uppdrag till SÖ och länsskolnämnderna att undervåren 1986 göra en genomgång av behovet av basresurser till mellanstadiet.Utgångspunkten bör därvid vara att ingen klass skall behöva ha ett elevantalsom överstiger delningstalet. För att förändringar av basresursmedeltalen skallkunna påverka resurstilldelningen för /88 bör det ankomma påregeringen att därefter fastställa nya basresursmedeltal för varje län. Enligt motionerna 1985/86:Ub272 (vpk) yrkande 3,1985/86:Ub803 (c) yrkande 1 i denna del och l985/86:Ub8l3 (c) yrkande 5 i dennadel bör de resurser inom skolväsendet som enligt SÖ frigörs genomelevminskningen användas för bl.a. minskad storlek på klasserna där dettabehövs. I den förstnämnda motionen anförs också att det inte är enregeringsfråga att fastställa basresursmedeltal för mellanstadiet. Frågor avdetta slag ligger på riksdagsnivå. Utskottet anser för sin del att det är nödvändigt attarbetssituationen på mellanstadiet blir bättre än den är. Föratt detta skall bli möjligt redan för /88 bör bemyndigaregeringen att sänka basresursmedeltalet för mellanstadiet. Bemyndigandet bördock gälla enbart för /88. Utskottet förutsätter att regeringeni budgetproposition återkommer med en redovisning av SÖ:s utredningoch med förslag till en mer långsiktig lösning av frågan om basresursmedeltalpå mellanstadiet då elevminskningen på detta stadiumfortskrider. Med hänvisning till vad utskottet här har anfört börriksdagen bemyndiga regeringen att sänka basresursmedeltalet för mellanstadietför /88 samt avslå motionerna 1985/86:Ub272 yrkande 3,1985/86:Ub803 yrkande 1 i denna del och 1985/86:Ub813 yrkande 5 i denna del. Utskottet behandlar i detta sammanhang mofion 1985/86:Ub213(fp) yrkande 10. Motionärerna föreslår att ett framtida statsbidragssystem förgrundskolan skall vara elevbaserat och inte som grupp- och elevbaserat. SÖ har påregeringens uppdrag gjort en översyn av gällande statsbidrags- system förgrundskolan (Ds U 1984:16-18). I det beredningsarbete beträffan- UbU1985/86:14 de ett nytt statsbidragssystem för som förestår inomregeringskansliet kommer såväl en elevbaserad bidragsmodell som andrabidragsmodeller att bli föremål för överväganden. Med hänvisning härtillanser utskottet att bör avslå motion 1985/86:Ub213 yrkande 10. Staten har genom riksdag och regering det övergripandeansvaret för skolväsendet. Styrningen av skolväsendet från statens sida har olika former. De viktigaste är läroplaner, skollag och skolförordning,regler för statsbidrag, lärarutbildning, prioritering av fortbildningsbehov,planering av gymnasieskolans organisation samt tillsyn från länsskolnämndernasoch SÖ:s sida. Skolväsendet är enligt propositionen en verksamhet avsådan vikt för samhället att det alltid måste ankomma på riksdag och regeringatt ange mål och riktlinjer för verksamhetens utformning och inriktning. Enprincipiell utgångspunkt är därvid att det är ett riksintresse att skolväsendeti olika delar av landet och för alla elever ger en likvärdig utbildning med högkvalitet. Hur stort utrymmet för lokala beslut är kan enligt föredragandestatsrådet skifta beroende på frågans karaktär. Vissa inskränkningar börfinnas, t. ex. när det, gäller gymnasieskolans organisation med hänsyn tillbehovet av nationell planering. Likaså finns behov av viss central regleringnär det gäller t. ex. rättssäkerhetsfrågor som rör enskilda individer. Inom deramar som statsmakterna dragit upp för lokala beslut måste slutligen enavvägning göras mellan ett lokalt politiskt inflytande och ett professionellt -pedagogiskt eller pedagogisk-administrativt - inflytande för skolledare, lärareoch annan personal. En väsentlig fråga i detta sammanhang är enligtpropositionen hur man skall kontrollera hur de statligt angivna målen ochriktlinjerna förverkligas. Föredragande statsrådet finner det som SÖ anfört isin anslagsframställning om ett nationellt utvärderingsprogram intressant. Ilikhet med SÖ menar föredragande statsrådet att ett centralt uppföljnings- ochutvärderingsprogram bör innefatta precisering och konkretisering av vad devanligtvis mer allmänt formulerade målen kan avse.