bet · G901BoU10 · 1985-12-31 00:00:00 — Samtliga köpare anges ha förvärvslån om ca . Lånenförenas inte med räntebidrag. En höjning av bostadslåneräntan med 2,5procentenheter innebär räntekostnadsökningar efter skatt på mellan ca 260 kr.och . Enligt den i föregåendestycke nämnda förordningen kan förvärvslån lämnas både avseende småhusoch sådana flerbostadshus som till minst BoU 1985/86:10 hälften innehållerutrymmen för bostadsändamål. Lånen löper med bunden ränta frånutbetalningsdagen. bestäms räntevillkoren med ledning avräntekostnaderna för obligationslån utgivna av med ett räntepåslag omhögst för fond- och förvaltningsbidrag. Detkan enligt utskottets uppfattning finnas anledning att inom regeringens kansliytterligare överväga ordningen för fastställande av räntan för de lån tillsmåhus som utgått enligt den ovan nämnda förordningen. I samband med sådanaöverväganden bör undersökas om och i vilken omfattning det är lämpligt atträntan på de nu diskuterade lånen bestäms enligt andra principer än dem somväglett förslagen i propositionen i övrigt. Därvid kan exempelvis övervägas omräntan för de förvärvslån varom nu är fråga inledningsvis skall sättas så attalltför stora kapitalkostnadsökningar undviks. Det kan finnas motiv för attgenom årliga upptrappningar av räntan låta denna successivt närma sig den somkommer att gälla för de i propositionen uppräknade låneformerna och medtillämpning av de där angivna principerna. Sammanfattningsvis finner utskottetdet sålunda rimligt att ytterligare överväganden görs beträffande den i motion221 (fp) aktualiserade frågan. bör med anledning av propositionen ochmotionen och utan att närmare binda de kommande övervägandena som sin mening geregeringen till känna vad nu anförts om räntan avseende vissa förvärvslån. 1. beträffande utformningen avpropositionen att avslår motion 1985/86:216, 2. beträffande avslag påpropositionen att godkännervad i proposition 1985/86:63 förordats såvitt propositionen inte behandlasunder 5 nedan och avslår motionerna 1985/86:217, 218, 219 den sistnämndamotionen såvitt nu är i fråga samt 220 yrkande 1, 3. beträffandeförändringar i räntebidragssystemet att avslårmotion 1985/86:219 såvitt nu är i fråga, 4. beträffande dispositionen avvissa besparingar att avslår motion 1985/86:220 yrkande 2, 5. beträffande räntanavseende vissa förvärvslån att medanledning av proposition 1985/86:63 såvitt den inte behandlats under 2 ovansamt motion 1985/86:221 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Närvarande:Kjell A. (), (), /86:10 (s), (), Eriing (), (),(), (), (), RuneEvensson (s), (), (vpk), (), BeritBölander (s) och (). Avslag på propositionen (mom. 2) RolfDahlberg, och (alla m) anser att delsden del av utskottets betänkande som på s. 8 börjar "Beträffande förslaget"och på s. 9 slutar "även fortsättningsvis" bort lyda: Utskottetfinner det i högsta grad anmärkningsvärt att regeringen lägger ett förslag ivilket saknas varje ansats till analys och redovisning av effekterna på statensbudget och för de boende. Endast mot bakgrund av finans- och bostadsutskottensberedningsarbete har det över huvud taget varit möjligt för bostadsutskottetatt bilda sig en uppfattning om förslagets effekter. Regeringsförslagetinnebär som anförs i motion 219 (m) att i det närmaste identiska hus fåravsevärt skilda boendekostnader. Ett hus som precis har fallit urräntebidragssystemet drabbas av både den höjda räntan och av fastighetsskatten.Ett annat hus som har kvar i systemet kommer däremot att erhållaräntebidrag jämfört med dagens regler. Därmed kommer deinte heller att drabbas av fastighetsskatten. Även flerbostadshusen kommer attfå subventionerna förlängda med . Regeringens förslag förstärkerorättvisorna mellan låntagare med resp. utan statligt lån och även mellan demsom har erhållit statliga lån . Inteendast småhusägare skulle drabbas av höjda boendekostnader till följd avregeringens förslag. Även bostadsrättsinnehavare och hyresgäster får höjdaboendekostnader. Somäven redovisas i motion 219 (m) och som påpekas i den avvikande meningen (m)till finansutskottets yttrande kan man komma till rätt med det problem somligger däri att skillnaden mellan bostadslåneräntan och den marknadsmässigalånga räntan numera ökat markant utan att ändra grunderna för beräkningen avbostadslåneräntan. Slopas utgivningen av prioriterade statsobligationer tillkonstlat låg ränta kommer nämligen bostadslåneräntan automatiskt att anpassastill den långa marknadsmässiga räntan. En sådan koppling är också naturlig medtanke på bostadslånens långfristiga karaktär. Vad nu anförts om vikten av en påmarknadsmässiga grunder bestämd ränta ligger helt i linje med den uppfattningsom tidigare och senast under allmänna motionstiden aktualiserats imotioner från moderata samlingspartiet (se motion 1984/85:2343). Den ordningsom i motion 219 (m) redovisats och som tidigare i motioner (m) framförts börligga till grund för de principer enligt vilka den statliga bostadslåneräntanbör bestämmas. Dessaprinciper låter sig inte förenas med förslaget i propositionen som avstyrks.Riksdagen bör med bifall till motion 219 (m) som sin mening ge regeringen till känna vadnu anförts om grunderna för beräkningen av BoU 1985/86" 10bostadslåneräntan. Motionerna 217 (c), 218 (c) och 220 (vpk) yrkande 1 fåranses tillgodosedda såvitt däri yrkas avslag på propositionsförslaget. delsutskottet under 2 bort hemställa 2.beträffande avslag på propositionen att med bifall till motion1985/86:219 såvitt nu är i fråga och med anledning av motionerna 1985/86:217,218 och 220 yrkande 1 avslår proposition 1985/86:63 såvitt propositionen intebehandlas under 5 nedan, Avslag på propositionen (mom. 2) och (båda c) anser att delsden del av utskottets betänkande som på s. 8 börjar "Beträffandeförslaget" och på s. 9 slutar "även fortsättningsvis" bort lyda: Imotion 218 (c) framförs goda motiv för avslag på propositionen. Sålunda görs ipropositionen ingen bostadspolitisk bedömning av förslagets effekter. Enförändring av kostnadsneutraliteten mellan upplåtelseformerna till nackdel föräganderätten blir följden av ett förverkligande av regeringens förslag.Propositionen är ytterligare ett exempel på att regeringen väljer att ökastatens inkomster för att kunna upprätthålla en hög subventionsnivå. Utskottetvill också erinra om att inom bostadskommittén görs en bredöversyn av bostadspolitiken. En viktig del av dessa överväganden rörbostadsfinansieringssystemet. Entillstyrkan av regeringens förslag innebär en genomgripande ändring avräntevillkoren från . Denna ryckighet kan inte accepteras.Låntagarna bör ha rimlig tid att ordna sin upplåning på annat sätt när statenändrar sina villkor så starkt som sker. måste ha rätt att få taställning till viktiga principiella ändringar i samband med andra finanspolitiskabeslut, t. ex. i samband med budgetpropositionen och bostadsdepartementetsförslag i denna samt senare till mer övergripande ställningstaganden avseendebostadspolitiken. Slutligenfinner utskottet det anmärkningsvärt att i regeringsförslaget saknasbedömningar av vilka intäkter för staten, kostnader för enskilda m.fl. ochintäktsbortfall för kommunerna som blir följden av ett genomförande avregeringsförslaget. Genom de uppgifter som finans- och bostadsutskottentillfört ärendet har det dock varit möjligt att ta ställning till förslaget.Detta ställningstagande har sålunda lett utskottet till den bedömning avförslaget som görs i motion 218 (c) och som alltså innebär att förslaget böravslås av . Vadnu anförts innebär sålunda en anslutning till vad i motion 218 (c) anförts ochtill den avvikande mening (c) som fogats till finansutskottets yttrande.Riksdagen bör med bifall till denna motion som sin mening ge regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Motionerna 217 (c), 219 (m) och 220 (vpk) yrkande 1får delvis anses vara tillgodosedda. Propositionen bör alltså avslås avriksdagen. dels att utskottet under 2bort hemställa BoU 1985/86'10 2.beträffande avslag på propositionen att med bifall till motion1985/86:218 och med anledning av motionerna 1985/86:217,219 den sistnämnasåvitt nu är i fråga och 220 yrkande 1 avslår proposition 1985/86:63 såvittpropositionen inte behandlas under 5 nedan, Avslag på propositionen (mom. 2) ToreClaeson (vpk) anser att delsden del av utskottets betänkande som på s. 8 börjar "Beträffandeförslaget" och på s. 9 slutar "även fortsättningsvis" bort lyda: Somanförs i motion 220 (vpk) och i den avvikande mening (vpk) som fogats tillfinansutskottets yttrande innebär förslaget i propositionen att man lämnarlågräntepolitiken såvitt avser den statliga bostadslåneräntan för att närma signivån för den s. k. marknadsräntan. En anpassning till marknadsränteläget fåranses vara en följsamhet gentemot den högräntepolitik som är aktuell förnärvarande. Somhuvudskäl för åtgärden har angetts dess statsfinansiella betydelse. mening kan emellertid förslaget inte ses isolerat från defördelningspolitiska effekterna, lika litet som andra åtgärder på det ekonomisk-politiskaplanet. Detsom blir en besparing för staten blir ökade bostadskostnader för såvälegnahemsägare som hyresgäster. Därutöver drabbas bl. a. kommunerna som får höjdränta på bl. a. markförvärvslån, tomträttslån och hyresförlustiån. Där det ärmöjligt kommer kommunerna att övervältra dessa kostnader påbostadskonsumenterna i takt med att avtal om t. ex. tomträtt förnyas. Enräntesänkning skulle vara positiv och minska statens utgifter på bostadssektornoch innebära en välbehövlig ökning av bostadsbyggandet. En procentsräntesänkning skulle betyda omkring 800 milj. kr. i budgetförstärkning på ettbudgetår. Vadnu anförts innebär en tillstyrkan av vad i motion 220 (vpk) yrkande 1föreslagits och avslag på propositionen. Motionerna 217 (c), 218 (c) och 219(m) är tillgodosedda såvitt däri yrkas avslag på propositionen. delsutskottet under 2 bort hemställa 2.beträffande avslag på propositionen att med bifall till motion1985/86:220 yrkande 1 och med anledning av motionerna 1985/86:217, 218 och 219den sistnämnda motionen såvitt nu är i fråga avslår proposition 1985/86:63såvitt propositionen inte behandlas under 5 nedan, Förändringar i räntebidragssystemet (mom. 3) RolfDahlberg, och (alla m) anser att delsden del av utskottets betänkande som på s. 9 börjar "Bostadsutskottetbehandlade" och på s. 10 slutar "eventuella motioner" bort lyda: reservation till bostadsutskottets betänkande (BoU BoU1985/86'10 1984/85:13) anfördes följande med anledning av motioner (m)beträffande förändringar inom räntebidragssystemet. I motion 2707 (m) yrkande 11 och motivledes imotion 2139 (m) förordas förändringar inom räntebidragssystemet. Medutgångspunkt från vad i den sistnämnda motionen anförts och vad utskottetupplysts kan motionärernas förslag sammanfattas på följande sätt. Motionärernaföreslår för nyproducerade och ombyggda hyres- och bostadsrättshus en årliguppräkning av den garanterade räntan . Höjningen görs från engaranterad ränta på för hus där bostadslån betalas ut fr. o. . För följande nytillkommande årgångar räknas den lägstagaranterade räntan upp med en tiondel och blir då för , för år1987 , för 3,99 osv. För äldre årgångar beräknas en garanteradränta för . Höjningen görs av husets ålder ellerombyggnadsår t. o. m. med utgångspunkt i en garanterad ränta om 3,0 %under byggnadsåret. Fr. o. m. höjs den garanterade räntan med 10 %liksom för nya hus. När bostadslåneränta uppnås avbryts uppräkningen och lånenskrivs om till bottenlån med amorteringstid. Amortering sker enligtlåntagarens önskan enligt annuitetsprincipen eller med rak amortering. Föratt förhindra alltför stora boendekostnadsökningar i det enskilda falletföreslås införandet av en spärregel . Denna skall innebära, attfastighetsägarna, till följd av förändringarna i räntebidragssystemet, får höjahyran med maximalt /m. Detta innebär att hyreshöjningen för en trerummarepå 80 m begränsas till högst /mån. För bostadsrätter föreslåsmotsvarande spärregel. För dessa innebär förslaget att upptrapp-ningen av dengaranterade räntan begränsas till maximalt /m". Ar 1987 och senare ärspärregeln obehövlig eftersom kostnadsökningarna då blir väsenligt lägre. Förbeståndet av ägda småhus föreslås ingen förändring eftersom subventionerna idessa hus redan nu avvecklas snabbt. Däremot föreslås att ingångsräntan förnyproduktionen skall höjas i takt med uppräkningstakten för dennaupplåtelseform, dvs. hus som byggts erhåller en ingångsränta på . De nu förordadeförändringarna föreslås införda . Medanledning av vad nu redovisats vill utskottet liksom motionärerna inledningsviskonstatera att regeringen och en stor majoritet av är eniga om attbostadssubventionerna inte kan fortsätta att öka. Sålunda anförs i åretsbudgetproposition (bil. 13 s. 9) att bostadssektorns belastning påstatsbudgeten alltjämt är för hög och att en begränsning av denna belastning ärönskvärd. Det kan erinras om att statens kostnader för räntebidragen ökatmycket kraftigt . betalades 1,8 miljarderkronor i räntebidrag. beräknas kostnaderna för räntebidragen till 9,5miljarder kronor. Denna utveckling måste brytas. Bostadskommiténhar i uppdrag att lägga fram förslag till ett reformeratbostadsfinansieringssystem. Kommitténs arbete anges i budgetpropositionen varaavslutat under år 1985.1 avvaktan på att ett nytt system kan träda i kraftmåste förändringar vidtas inom ramen för det nu gällanderäntebidragssystemet. Härvidfinner utskottet att den reformering av räntebidragssystemet som redovisats bör genomföras och i första hand gälla tills på grundval av bostadskommitténs förslag och beredningen av det fattat beslut om ett nytt finansieringssystem så utformat att den önskade minskningen av subventionerna uppnås. Målet skall vara att de generella subventionerna helt skall upphöra. Det bör i detta sammanhang erinras om att även ett system 15 utformat enligtmotionärernas förslag innebär att så kommer att ske. BoU 1985/86' 10Utskottet vill också erinra om att motionärernas förslag om bostadsfinansieringenmåste ses som en del av förslag från moderata samlingspartiet om utformningenbl. a, av skattesystemet, bostadsbidragssystemet och familjepolitiken. Det ärsålunda varken lämpligt eller reahstiskt att med utgångspunkt endast från enav de i en framsynt ekonomisk politik ingående delarna diskutera vilkaboendekostnader m. m. som förslaget kan ge upphov till. Tvärtom måste i ensådan bedömning ingå överväganden av effekterna om högst 40 procentsmarginalskatt för flertalet medborgare, införande av grundavdrag med 15 000 kr.per barn på kommunalskatten, avskaffande av fastighetsskatten m.m. Ävenom ett sådant mera heltäckande synsätt bör prägla övervägandena vill utskottetnågot redogöra för effekteriia av vad i motionerna 2139 (m) och 2707 (m)anförts och föreslagits om bostadsfinansieringssystemets utformning. Motionärernasförslag överensstämmer i princip med vad i m-motioner föreslagits åren 1982,1983 och 1984. Årets motioner skiljer sig från de tidigare främst däri att nuföreslås en spärregel av ovan redovisad utformning. Enligt gjord beräkningkommer spärregeln att bli aktuell endast och då i begränsad omfattning(4 årgångar). Imotion 219 (m) som väckts med anledning av den nu aktuella propositionenerinras om det ovan refererade av moderata samlingspartiet framförda förslaget. Utskottetställer sig bakom motion 219 (m) såvitt nu är i fråga och föreslår attriksdagen med anledning av motionen som sin mening ger regeringen till kännavad som ovan anförts om räntebidragssystemet. delsutskottet under 3 bort hemställa 3.beträffande förändringar i räntebidragssystemet att med bifall tillmotion 1985/86:219 såvitt nu är i fråga som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Dispositionen av vissa besparingar (mom. 4,motiveringen) (), (), (), () ochBirgitta () anser - under förutsäftning av bifall till någon avreservationerna 1, 2 eller 3 - att den del av utskottets betänkande på s. 10som börjar med "Enligt bostadsutskottets" och slutar "avstyrkssålunda" bort lyda: Utskottethar ovan ställt sig bakom motioner i vilka yrkats avslag på propositionen.Förslaget i motion 220 (vpk) yrkande 2 om att besparingarna skall kommabostadssektorn till del saknar vid ett sådant ställningstagande aktualitet.Motionen avstyrks i denna del. Dispositionen av vissa besparingar (mom. 4) ToreClaeson (vpk) anser - under förutsättning av bifall till utskottets hemställanunder 1 - att delsden del av utskottets betänkande på s. 10 som börjar "Enligt bostadsut skottets" och slutar "avstyrks sålunda" bort lyda: 16 Underberedningen av propositionen försökte vpk erhålla försäkringar BoU 1985/86:10från regeringen om att de budgetförstärkningar som en höjd statlig bostadslåneräntainnebär skulle komma bostadssektorn till godo i form av bättre bostadsbidraggenom uppräkning av inkomstgränserna och de övre hyres-gränserna. För mångatusen hushåll, inte minst för flerbarnsfamiljer, har bostadsbidragens värdeurholkats väsentligt som bostadskostnaderna ökat. Bidragens värdemåste återställas. Detbudgettillskott som blir följden av en höjning av bostadslåneräntan bör därföråterföras till bostadssektorn. Vad nu anförts innebär entillstyrkan till motion 220 (vpk) yrkande 2. delsutskottet under 4 bort hemställa 4. beträffandedispositionen av vissa besparingar att med bifalltill motion 1985/86:220 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Räntan avseende vissa förvärvslån (mom. 5) (), (), (), (),() och (vpk) anser -under förutsättning avbifall till någon av reservationerna 1, 2 eller 3 - att delsden del av utskottets betänkande på s. 11 som börjar "Det kan" ochslutar "vissa förvärvslån" bort lyda: Utskottethar ovan ställt sig bakom motioner om avslag på propositionen. Ett sådantställningstagande innebär i stort sett oförändrade räntekostnader för delåntagare som anges i motion 221 (fp). Propositionen och motionen avstyrks medhänvisning till vad ovan anförts. delsutskottet under 5 bort hemställa 5. beträffanderäntan avseende vissa förvärvslån att avslårproposition 1985/86:63 såvitt den inte behandlats under 2 ovan samt motion1985/86:221. Utformningen av propositionen (mom. 1) ErlingBager och (båda fp) anför: Imotion 216 (fp) anförs att uppgifter helt saknas i propositionen om förslagets statsfinansiella effekter och i vilken omfattning en höjning av den statliga bostadslåneräntan påverkar boendekostnaderna. I motionen lämnas dock vissa uppgifter såväl om de statsfinansiella som fördelningspolitiska effekterna. Sedermera har genom bostadsutskottets försorg ytterligare material sammanställts. De uppgifter om förslagets effekter som tagits in i betänkandet har emellertid gjort det möjligt för oss att bilda oss en sådan uppfattning om regeringsförslaget att en granskning av det blivit meningsfull. Vid vårt ställningstagande för propositionen har vi bl. a. fäst stor vikt vidvad i finansutskottets yttrande till bostadsutskottet anförts om att budgetpolitiken 17 måste gesen stram inriktning och att ansträngningarna måste inriktas på att BoU1985/86:10 successivt begränsa budgetunderskottet. Vi vill stryka under att i kommande propositioner ettunderlag presenteras som gör det möjligt att bedöma de regeringsförslag somföreläggs . I sammanhanget bör erinras om att i riksdagsordningensregler finns om utformning av innehållet i propositioner såvitt avseruppskattning av vissa kostnader (RO 3 kap. 2 §, 3 stycket). Även om denna regelinte är direkt tillämplig på nu föreliggande ärende, får det anses ligga isakens natur att kostnadsredovisning m. m. skall finnas i propositioner åtminstonenär dessa kostnader är av den storlek och när så många människor m. fl. berörssom blir fallet vid ett genomförande av det nu diskuterade regeringsförslaget. Finansutskottetsyttrande ms/sé-.w omändrade grunder för bestämmande av den statliga bostadslåneräntan (prop.1985/86:63) Bostadsutskottethar berett finansutskottet tillfälle att yttra sig över dels proposition1985/86:63 om ändrade grunder för bestämmande av den statligabostadslåneräntan, dels de motioner som väckts med anledning av propositionen. Ipropositionen föreslås att den statliga bostadslåneräntan skall beräknas enligtdelvis nya principer för och efterföljande år. Propositionentillstyrks i motion 216 av m. fl. (fp). I motion 221 tar ElverJonsson (fp) och () upp förslagets effekter för låntagare medförvärvslån. I övriga motioner avstyrks propositionens förslag. Det gällermotion 217 av (), motion 218 av . m. fl. (c),motion 219 av m. fl. (m) och motion 220 av m. (vpk). Finansutskottethar vid upprepade tillfällen framhållit vikten av att budgetpolitiken ges enstram inriktning. Ansträngningarna måste inriktas på att succes.sivt begränsabudgetunderskottet. Finansutskottettar därför i detta sammanhang upp förslaget i propositionen framför alltutifrån dess statsfinansiella betydelse. Det får ankomma på bostadsutskottetatt bedöma de fördelningspolitiska effekterna av förslaget. Nuvarandegrunder för beräkning av bostadslåneräntan infördes . slog dåfast att den statliga långivningen inte skulle innefatta några subventioner.Räntan skulle fastställas på grundval av den kostnadsnivå som gällde förstatens egen upplåning (prop. 1967:100, SU100, rskr265). skeddestatens upplåning i allt väsentligt genom långa obligationslån. Man beslötdärför att räntan skulle fastställas så att den motsvarade den ränta som gälldeför statsobligationer med en löptid ökad med 0,25procentenheter. Numerasker den statliga upplåningen i helt andra former . Nyupplåningenhar alltmer kommit att få en marknadsmässig inriktning. 1 allt mindreutsträckning sker den med stöd av olika regleringar. Likviditetskvoterna förbankerna har avskaffats och placeringsplikten har förändrats. Denya upplåningsformerna har medfört att statens kostnader för den egna upplåningen ökat. Detta har dock inte kommit att återspeglas i bostadslåne räntans nivå, vilken styrts av statens kostnader för denlångfristiga, prioriterade upplåningen. Bostadslånegivningen har därmed kommit att 19 inrymmaett subventionsmoment som inte varit avsett i form av för låg ränta BoU1985/86:10 på lånen. Med hänsyn härtill finner utskottet det naturligt att mani enlighet med propositionens förslag anpassar bostadslåneräntan till deförändringar som inträtt i fråga om villkoren för den statliga upplåningen. I propositionen anges inte närmare hur den nya räntenivånskall fastställas. Föredraganden framhåller emellertid att bostadslåneräntanbör beräknas med beaktande av statens kostnader för den samlade marknadsmässigaupplåningen. Det påpekas också att bostadslåneräntan för därmed blirhögst högre än den som skulle ha fastställts med tillämpningav nu gällande grunder. Räntan för bostadslån för beräknad med nuvarandegrunder skulle uppgå till . Enligt finansutskottets mening bör bostadslåneräntanliksom fastställas enligt enkla principer. Utgångspunkten bör ienlighet med propositionen vara den marknadsmässiga räntenivån på statspappersom ger ut. Med hänsyn till bostadslånens karaktär börberäkningarna grundas på räntenivån för värdepapper med en löptid överstigandeåtminstone . I propositionen saknas uppgift om vilka statsfinansiellaeffekter förslaget får. Detta förhållande kritiseras i flera motioner. anser det vara en brist att propositionen inte innehåller någonkonkret redovisning av de inkomstförstärkningar och utgiftsökningar somförslaget väntas medföra. Det är enligt utskottets mening angeläget attriksdagen som underlag för sina ställningstaganden får en så allsidig belysningsom möjligt av förslagens ekonomiska konsekvenser i olika avseenden. Vad beträffar det nu aktuella förslaget kommer enligtfinansutskottets bedömning varje procentenhets höjning av bostadslåneräntan atttillföra staten ökade ränteinkomster på ca 800 milj. kr. ökaremellertid statens utgifter för räntebidrag. Ett visst skattebortfall uppkommerockså, eftersom småhusägarnas skatteavdrag ökar. Nettotillskottet till statsbudgetenav en procentenhets höjning av bostadslåneräntan kan därmed uppskattas till200-225 milj. kr.