bet · G901KU30 · 1985-12-31 00:00:00 — om arbetsformer, m.m. KU 1985/86:30 Utskottet behandlar i detta betänkande det pågåendeförsöket med vissa nya inslag i arbetsformer och ett antal underallmän motionstid väckta motioner om arbetsformer ochriksdagsledamöternas arbetsvillkor, m.m. Några motioner som gäller detpågående utredningsarbetet på det författningspolitiska området tas också upp isammanhanget. De svårigheter som uppkommit med det nya frågeinstitutetmedför enligt utskottet att försöket inte bör fortsättas i dessnuvarande form. En återgång helt och hållet till det gamla systemet anserutskottet emellertid inte vara önskvärd utan att först andra lösningar fåttprövas. Utskottet framhåller härvid att också det tidigare frågeinstitutet hadebrister vilka utgjort starka motiv för att pröva en annan ordning. Utskottets arbetsgrupp för arbetsförhållandena i riksdagenfår undersöka vilka förändringar som är möjliga med sikte pä att tidigt underkommande höst lägga fram förslag till utskottet. Arbetsgruppen får även uppmärksammareglerna för interpellationsdebatterna och pröva om det går att åstadkomma enlösning som ger möjlighet till samordning av fråge- ochinterpellationsdebatter. Vidare skall arbetsgruppen överväga åtgärder i syfteatt stimulera intresset för informationsstunden . I avvaktan på att utskottet kan återkomma till riksdagenmed ett förslag förordar utskottet att försöksverksamheten förlängs . Detta gäller dock inte förslaget om en gemensam dag förutskottens sammanträden under sommaruppehället. Utskottet har funnit att det inte finns förutsättningarför att fastställa en sådan gemensam sammanträdesdag . I samband med behandlingen av försöksverksamhetensfortsättning tar utskottet upp en under den allmänna motionstiden väckt motionsom rör det nya frågeinstitutet. Motionen besvaras med hänvisning till vadutskottet föreslagit. Övriga motioner som behandlas i ärendet gäller bl. a.följande ämnen, nämligen: ledamöternasarbetsvillkor, utskottsorganisationen, budgetpropositionenstillgänglighet för riksdagsledamöterna, tidning, satellit-TV iriksdagshuset. 1 1985/86. tillfällig barntillsyn förledamöternas barn, KU 1985/86:30 minoritetsskyddet iregeringsformen och. riksdagsordningen, den gemensamma valdagen ochmandatperiodernas längd, spärregler vid riksdagsvalet, sammansättningen avriksdagens utskott. Beträffandearbetsvillkoren fö r ledamöter erinrar utskottet om attfolkstyrelsekommitténs arbete nu är inne i ett slutskede och det finns därförförutsättningar för att inom en relativt kort tidrymd kunna ta ställning tillvilka åtgärder som bör vidtas för att förbättra villkoren för riksdagsarbetet.Utskottet anser också att utskottets arbetsgrupp på nytt bör ta upp olikafrågor som gäller servicen till ledamöterna och även göra en förnyad prövningrörande voteringarna i kammaren. Utskottetavstyrker ett förslag om att frågan om tidning skall tas upp tillförnyad behandling. Vissa ändringar i de för tidningen gällande riktlinjernabör enligt utskottet dock kunna övervägas. Medanledning av den motion som väckts om barntillsyn för ledamöternas barnförordar utskottet att förvaltningskontoret får i uppdrag att undersöka behovetav barntillsyn. Tövrigt avstyrks motionerna eller anses vara besvarade med hänvisning tillpågående utredningsarbete. Reservationerföreligger i fråga om tidning (c) och beträffande mottagning avsatellit-TV i (vpk). Iärendet har lämnats särskilda yttranden rörande beredningen av dealkoholpolitiska frågorna i och beträffande frågan om sammansättningenav utskott. Idetta betänkande behandlas de under den allmänna motionstiden väckta motionerna 1985/86:K207av m. fl. (m),.vari yrkas såvitt nu är i fråga 13. att uttalar attfyraåriga mandatperioder och skilda valdagar för riksdags- och kommunalval börinföras, 14. att uttalar attminoritetsskyddet i regeringsformen och riksdagsordningen skall stärkas ienlighet med vad som i motionen anförts. 1985/86:K213av m. fl. (vpk), vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna att pågående utredningsarbete bör ha inriktningen att dennuvarande 4-procentsspärren vid val till slopas. 1985/86:K214 av m. fl. (c), vari yrkassåvitt nu är i fråga 2. att beslutar att RO 4:10 andra stycket skallha följande lydelse: Begär minst en tredjedel av ledamöterna iett utskott vid behandlingen av ett ärende attupplysningar eller yttranden skall inhämtas från myndighet som avses i förstastycket, skall utskottet föranstalta om detta, såvida det icke . finner attdärmed förenat dröjsmål med ärendets behandling skulle leda till Utskottetskall i det betänkande som avges i ärendet utförligt ange de skäl som föranlettutskottet att avslå minoritetens begäran. 1985/86:K218av (), vari yrkas såvitt nu är i fråga jU 1985/86"30 1. att beslutar att hos regeringen begäraförslag till förändringar av grundlagen så att åtskilda valdagar och fyraåriga mandatperioder införs, 2. att beslutar att hos regeringen begära grundlagsförslagi syfte att ersätta nuvarande mandatfördelningsspärr vid val till med t. ex. ett intrappningssystem enligt vad som anförts i motionen. 1985/86:K303 av (), vari yrkas att riksdagenbeslutar ändra namnet på trafikutskottet till kommunikationsutskottet. 1985/86:K304 av m. fl. (vpk), vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att beredningen av frågan ompartiernas utskottsrepresentation bör ha som utgångspunkt att varje parti somvid val till erhållit av rösterna i riket tillförsäkrasrepresentation i utskott motsvarande styrkeförhållandena iriksdagen. 1985/86:K305 av m. fl. (vpk), vari yrkasatt uttalar att sammanträden i utskott och kammare endast iundantagsfall bör genomföras under den allmänna motionstiden. 1985/86:K307 av Margö m. fl. (vpk, s, m, fp,c), vari yrkas att beslutar om bättre arbetsförhållanden förriksdagsledamöterna. 1985/86:K309 av (), vari yrkas attriksdagen ger i uppdrag till att vidtaerforderliga åtgärder i syfte att möjliggöra satellit-TV-mottagning iriksdagens lokaler. 1985/86:K310 av och (), variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts angående beredning av alkohol- och narkotikafrågor i . 1985/86:K311 av och (),vari yrkas att beslutar uppdra åt talmanskonferensen att tillsätta enarbetsgrupp med uppgift att framlägga förslag om en tidning ienlighet med vad som angetts i motionen. 1985/86:K313 av (), vari yrkas attriksdagen beslutar ändra sin arbetsordning så att undersessionstiden är fri från sammanträden i plenum och utskott. 1985/86:K315 av (), vari yrkas attriksdagen beslutar att redan under vårsessionen upphöra med den pågåendeförsöksverksamheten vad gäller frågestunderna och återgå till den ordning sområdde före detta . 1985/86:K316 av (), vari yrkas attriksdagen uppdrar åt förvaltningsstyrelse att utreda efterfrågan påoch möjliga former för en flexibel barntillsyn i för ledamöter och anställda. 1985/86:K317 av och (bådafp), vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar uppdra åt förvaltningsstyrelsen att utarbeta en plan för utvidgadsekreterarservice ät ledamöterna, 2. att riksdagenbeslutar att på prov t. o. m. utgången av 1986/företavoteringar endast under dagplena. 1985/86:K319av (), vari yrkas att beslutar att ge KU 1985/86:30förvaltningsstyrelsen i uppdrag att undersöka möjligheterna att i riksdagshusetta emot sändningarna från i enlighet rned vad som anges imotionen. 1985/86:K320 av m. fl. (c), vari yrkas attriksdagen beslutar att tillsätta ett särskilt utskott med uppgift att initiera,bereda och för presentera förslag till beslut rörande värd avaidssjuka och HTLV-III-infekterade samt förslag till förebyggande insatser. 1985/86:K610 av m. fl. (fp) vari yrkassåvitt nu är i fråga 3. att riksdagenhos regeringen begär att folkstyrelsekommittén lämnar förslag ominförande av skilda valdagar, 4. att riksdagenhos regeringen begär att folkstyrelsekommittén lämnar förslag ominförande av fyraåriga mandatperioder. 1985/86:K713 av och (), variyrkas att hos regeringen anhåller om att låta pröva förutsättningarnaför gemensam valdag för val till riksdag, landsting, kommunfullmäktige ochkyrkofullmäktige. 1985/86:K801 av (vpk), vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts ombudgetpropositionens tillgänglighet för ledamöter. beslutade om en försöksverksamhet medvissa nya inslag i arbetsformerna (prop. 1984/85:190, KU 1984/85:36).Initiativet till försöksverksamheten hade tagits av folkstyrelsekommittén. En tanke bakom flera av de på försök genomfördaförändringarna är att debatterna skall bli aktuellare och livaktigare. Ienlighet härmed prövas under innevarande ett nytt frågeinstitut därfrågor som väckts skall besvaras vid en frågestund påtorsdagseftermiddagen samma vecka. Antalet anföranden i frågedebatterna ochtiden för varje anförande har begränsats så att varje talare får hålla i en och samma frågedebatt. Nya debattregler prövas också förinterpellationsdebatterna. Syftet härmed är främst att förhindra att dessadebatter blir för utdragna. En annan nyhet är att regeringen vid en informationsstundi anslutning till torsdagens frågestund kan lämna upplysningar direkt ikammaren om beslut som fattats vid torsdagens regeringssammanträde. Riksdagensledamöter kan ställa frågor om den information som lämnas. Ytterligare inslag i försöksverksamheten gäller bl. a.anordnandet av fristående debatter i aktuella ämnen och åtgärder för attutjämna kammarens arbetsbörda. För närmare information om de olika inslagen iförsöksverksamheten hänvisas till det ovan nämnda utskottsbetänkandét. Försöksverksamhetenbör enligt folkstyrelsekommittén kunna pågå hela valperioden.Giltighetstiden för de lagändringar som gjorts för vissa av KU1985/86'30inslagen i försöket är emellertid begränsad till det innevarande . Enfortsättning av försöksverksamheten också under nästa förutsätter'sålunda att fattar ett nytt beslut i frågan. arbetsgrupp förarbetsförhållandena i har följt försöksverksamheten och har tagitfram ett underlag för utskottets behandling av frågan om försöksverksamhetensfortsättning /. Inom arbetsgruppen har framförtsönskemål om förändringar i vissa hänseenden, bl. a. vad gäller tidpunkten pådagen för informations- och frågestundernas förläggning. Utskottet behandlar i sammanhanget även några under denallmänna motionstiden väckta motioner rörande . Flera avmotionerna behandlar riksdagsledamöternas arbetsvillkor och har en direktanknytning till folkstyrelsekommitténs arbete. Några motionsförslag gällerönskemål om vissa förändringar i utskottsorganisationen. I övrigt behandlas imotionerna skilda frågor, såsom budgetpropositionens tillgänglighet för riksdagsledamöterna,tidning, mottagning av satelht-TV i och anordnandet avnågon form av tillfällig barntillsyn för ledamöter. Beträffandesamtliga nu nämnda motioner har viss beredning ägt rum i utskottets särskildaarbetsgrupp. arbete har uppmärksammats i fleramotioner under allmänna motionstiden i är. Det gäller bl. a. de grundläggandeförfattningspolitiska frågorna om mandatperiodernas längd och den gemensammavaldagen. Dessa motioner behandlas också i betänkandet. Vidare tas upp någramotioner som gäller 4-procentsspärren vid riksdagsvalet, sammansättningen avriksdagens utskott och vissa frågor rörande minoritetsskyddet i regeringsformenoch riksdagsordningen. Försök med nya arbetsformer I det nya frågeinstitutet besvaras frågor endast påtorsdagar. frågestunden skall börja är intefastställd i riksdagsordningen (RO). harfrågestunderna alltid föriagts till . För att en fråga skall bli besvarad vid frågestunden skallden ha väckts tisdagen innan. I praktiken väcks en stor del avfrågorna . Ofta inlämnas dä nästan hälften av de frågor som väcksunder veckan närmast före frågestunden. En fräga som inte besvaras förfaller om intefrågeställaren tisdagen före nästkommande frågestund meddelarkammarkansliet att frågan skall stå kvar. En fråga kan på detta sätt förnyas engång och kan alltså som tidigare komma att stå kvar till dess denbesvaras. Förnyelse av väckta frågor har blivit mer regel än undantag. För att statsråden skall få besked omväckta frågor översänds numera samtliga frågor med telefax förutom att de sändsöver med den ordinarie budgången. För att det skall vara möjligt för kammarkansliet attsnabbt få godkännan- , KU 1985/86"30 de på en föreslagen justering iformuleringen av en inlämnad fråga har talmanskonferensen rekommenderat, attden som vill väcka en fråga antingen lämnar in frågan självtill kammarkansliet eller per telefon med kammarsekreteraren får bekräftat attfrågan är korrekt. Om så inte sker måste kammarkansliet, enligt rekommendationen,kunna utgå ifrån att kanslichefen eller annan handläggare på resp. partikanslihar fullmakt att, ta ställning till ifrågasatt justering. I tillämpas under innevarande riksmötevissa riktlinjer för den del av försöksverksamheten som berörregeringskansliet. Enligt dessa riktlinjer gäller som huvudregel att allafrågor som framställts skall besvaras vid denföljande frågestunden. I riktlinjerna förutsätts att undantag från denna regelgörs bara om statsrådet är bortrest eller upptaget av något annat viktigtengagemang eller om frågesvaret kräver särskilt omfattande förberedelser e.d. Om ett statsråd har förhinder en viss torsdag underrättarvederbörande departement kammarkansliet om detta torsdageninnan. Skulle hinder uppkomma senare sker en sådan underrättelse så snart sommöjligt. Det finns i och för sig inte något hinder mot att en frågaställs till ett statsråd även om det står klart att detta statsråd harförhinder vid nästkommande frågestund. förutsatte attdet i sådana fall övervågs inom om något annat statsråd skalllämna svaret (KU 1984/85:36). Enligt riktlinjer bör en frägaöverlämnas till ett annat statsråd bara i undantagsfall och efter samråd mellanberörda departement. Det har tidigare förekommit att det i en och samma frägaställts upp till fyra olika delfrågor. rekommenderade ibörjan av oktober att ledamöterna i en och samma fråga inte bör ställa mer änen fråga. Undantag kan enligt rekommendationen göras för det fall att enledamot ställer en fråga om något som han fått kännedom om, t. ex. genom entidningsnotis. I ett sådant fall ter det sig naturligt, menar talmanskonferensen,att frågeställaren får begära bekräftelse på eller information omsakförhållandet samt i en följdfråga får efterhöra om statsrådet avser attvidta några åtgärder med anledning av den inträffade händelsen. Av tillgänglig statistik avseende kammararbetet underhöstarna 1975 -1985 framgår att antalet väckta frågor visar en kraftig uppgångfr. o. m. höstarna 1981 och 1982. Antalet väckta frågor ärnågot mindre än , men antalet är större än något av (se figur 1, s. 7). Kammarstatistiken visar också en successiv ökning vadgäller väckta interpellationer t.o.m. . Denuppåtgående trenden kvarstår aUtså här {se figur 2, s. 7). räknade med att de nya reglernaskulle kunna innebära en förskjutning mellan spörsmålsinstituten tillinterpellationsinstitutets förmån. Den statistik som är tillgänglig tordeinte kunna ge något underlag för en bedömning härvidlag. Vad gäller frågedebatterna innebär de nya reglerna attvarje talare får hålla högst tre anföranden, varav det första får räcka längsttvä minuter och Antalet väckta frågor höstarna 1975-1985 KU 1985/86:30 19'5 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 19e x) Häravhar 32 frågor p.g.a. regeringsskifte intebesvarats xx) " " 15 Antalet väckta interpellationer höstarna1975-1985 122"> ,,,xx) 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 x) Häravhar 26 interpellationer p.g.a. regeringsskifte inte besvarats xx) » "9 " " vartderaav andra och tredje anförandet får räcka längst en minut. En frågedebatt därendast statsrådet och en frågeställare deltar är sålunda begränsad till åttaminuter. Någontidsmässig begränsning för frågestunden finns inte . Kommitténansåg att frågestunden borde kunna få ta i anspråk . Skulle detvisa sig att frågestunderna tar väsentligt i anspråk bör det enligtkommittén övervägas att införa begränsningar av något slag. Av de 305 frågor somväcktes besvarades 282 och 14 efter juluppehållet. Några frågor (9)lämnadesobesvarade. I//gwr5 visas KU 1985/86:30 hur de besvaradefrågorna fördelade sig pä de nio frågestunder som då hölls och hur somvarje frågestund har tagit. Figur 3.Fördelning av besvarade frågor på frågestunderna 50 föranledde varje fråga en genomsnittligsvarstid . Enligt det tidigare debattsystemet tog varjefrågedebatt i genomsnitt i anspråk . Det högsta antalet anföranden utnyttjades i avdebatterna med tvä debattörer. I av debatterna använder sig talarna avtvä anföranden var. av debatterna avslutades efter statsrådets svarsamt frågeställa-rens replik pä detta. Av figur 4 och figur 5 framgår fördelningen av besvaradefrågor på frågestunderna resp. i årsamt hur varje frågestund tagit i anspråk. Det högsta antaletanföranden har under januariapril utnyttjats i av debatterna med tvådebattörer. av dessa debatter avslutades efter två anföranden frånvardera talare. Antalet debatter som avslutats endast efter statsrådets svaroch frägeställarens replik på detta har gått ned från till ca 31 %.Främst vad gäller debatter som förts med endast ett anförande från varje talareär variationerna inom den mätta perioden stora. Under frågestunderna i januarioch februari fördes i genomsnitt av debatterna med två anföranden.Under perioden mars och april var detta fallet i av alla debatter medtvå debattörer. Fördelningen av-besvarade frågor på frågestunderunder KU 1985/86:30 1986 Fördelningen av besvarade frågor på frågestunderunder 50 300 höll förvaltningskontoret överläggningar med perso- KU1985/86:30 nalorganisationerna i med anledning av ett förslag tillveckoschema för kammarens sammanträden. Personalorganisationerna påpekadehärvid bl. a. att omläggningen av arbetet sannolikt skullemedföra ett ökat övertidsuttag för kammarens personal, en grupp som enligtorganisationerna redan tidigare hade ett omfattande övertidsarbete. Personalorganisationernauttalade att effekterna för personalen måste vägas in i samband medutvärderingen av försöksverksamheten. Från företrädare för personalorganisationerna i riksdagenhar under hand inhämtats att frågestunderna visserligen har tagit ianspråk än man tidigare räknat med, men att det ännu inte går att dra någraslutsatser för framtiden eftersom arbetsbelastningen i kammaren under höstenvarit mindre än vanligt. Vissa svårigheter med den nya ordningen som påtalats harett samband med den absoluta bundenheten till torsdagen som enda dag i veckanför frågedebatterna och tidpunkten för frågestunden. Enligt motion 1985/86:K315 av () medför enfrågestund en alltför stor anhopning av frågor på samma dag.Tidpunkten är enligt motionären dessutom olycklig av flera skäl. Denledamot som i vetskap om att det inte blir något arbetsplenum en viss torsdagkanske månader i förväg lovat besöka en partiförening e.d. ute i landet måste,. fortsätter motionären, antingen ställa in sitt besök där eller avstå frän attta upp en aktuell fräga. Vidare är det enligt motionären uppenbart attmassmediernas möjligheter och intresse av att bevaka frågesvaren minskar jusenare de kommer. Eftersom ett av syftena med frågestunderna är attriksdagsdebatterna skall nä ut till medborgarna är detta olyckligt, menarmotionären. Härtill kommer, framhålls det vidare i motionen, att svårighetenför en ledamot att passa just säkerligen lockar till flerinterpellationer även i sådana ämnen som enligt praxis endast bör tas upp underen frågestund. Enligt motionären saknas anledning att fortsätta med det nyafrägesystemet. Detta hindrar enligt motionären inte att utskottet ellerkommittén återkommer med andra förslag i syfte att vitalisera frågestunderna. Redaktören vid TT:s riksdagsredaktioninbjöds till ett av arbetsgruppens sammanträden för att informera om hur detnya systemet fungerar från massmediernas synpunkt. Enligt Melsted bereder detnormalt inga svårigheter att fä ut referat av frågedebatterna till tidningarnai rätt tid de då det besvaras mellan 10 och 20 frågor. Bevakningen aven frågestund som pågår i 1 1/2 med början vållardärför inte några bekymmer. När en stor mängd frågor hopas vid frågestundenuppkommer svårigheter och det kan bli omöjligt att hinna sammanställa referatoch få ut dessa i rätt tid. Referaten från frägedebatterna får dä också hårdarekonkurrens med annat nyhetsmaterial som anhopas , vilketinnebär att referaten har svårare att få plats i nyhetsspaUerna. Under arbetsgruppens uppföljning av försöksverksamhetenhar inte framkommit några sådana nackdelar med det nya frågeinstitutet som givit arbetsgruppen anledning att ta initiativ till att under den innevarande försöksperioden gå in och göra modifieringar eller att avbryta 10 I arbetsgruppen har emellertid, som redovisas inästa avsnitt, KU 1985/86:30 väckts tankar om en tidigareiäggning ommöjligt av informationsstunden, vilket även skulle innebära att frågestundenskulle kunna föriäggas tidigare . Regeringen har möjlighet att vid eninformationsstund redovisa viktigare regeringsbeslutför . Under kan regeringen lämna information om sädanaregeringsbeslut som fattats vid torsdagens regeringssammanträde. Därefter harriksdagens ledamöter möjlighet att ställa frågor om den information somlämnats. Informationsstunden har införts utan att regleras iriksdagsordningen. Det finns därför formellt inte någon spärr mot att det kanuppkomma en debatt som fortsätter utöver den halvtimme som informationsstundenfår ta i anspråk. (KU 1984/85:36, s. 30) har emellertiduttalat att informationsstunden inte bör få utgöra en utgångspunkt för endebatt i vanlig mening. Detta skulle enligt utskottet kunna inverka menligt påriksdagsarbetet. Frågorna till statsråden måste enligt utskottet gälla kompletterandesakupplysningar till den information som lämnats. I de riktlinjer för försöksverksamheten som tillämpas iregeringskansliet anges vilken typ av information som anses lämpad förinformationsstunden. Enligt riktlinjerna skall information lämnas endastbeträffande beslut som inte redovisas för på annat sätt. Informationbör enligt riktlinjerna inte lämnas om t. ex. propositioner, skrivelser ochlagrådsremisser. Däremot bör information kunna lämnas bl. a. omkommittédirektiv, särskilt viktiga förordningar, handelsavtal konventioner,beslut om bidrag eller lån av större omfattning, viktigare beslut i andraförvaltningsärenden, t. ex. dataärenden och planärenden, dock inteutnämningsärenden. Information lämnas endast om sådana beslut som har tagits påregeringssammanträde . Information skall inte avse uppgifter somtidigare har offentliggjorts av . arbetsgrupp prövade i oktober 1985frågan om ytterligare riktlinjer för informationsstunden utöver dem somkonstitutionsutskottet dragit upp i betänkandet KU 1984/85:36. Ett skälhärtill var att informationsstunden inte borde få ta alltför läng tid i anspråkoch därmed skapa fördröjningar i riksdagsarbetet. Arbetsgruppen ansåg att enprövning av frågan borde anstå till dess vissa erfarenheter vunnits av den nyaordningen. Beträffande uppdelningen av informationsstunden i två"block" med ansåg arbetsgruppen att detta kunde visasig vara mindre lämpligt för dét fall två eller flera statsråd vill lämnainformation vid samma informationsstund. Arbetsgruppen förordade att det isådant fall prövas en ordning som ger ledamöter möjlighet att ställakompletterande frågor direkt efter varje statsråds anförande. Möjligheten att informera om regeringsbeslut här hittillsutnyttjats . Informationsstundernahar därmed, som varit avsikten, blivit en inledning pä KU 1985/86:30veckans frågestund. informerade industriministern om ettregeringsbe-islut rörande ett stöd om 8 milj. kr. till stiftelsen (). Efter att informationen lämnatsställde två ledamöter frågor och industriministern replikerade.Informationsstun-. den varade i . informerade finansministern under tvåminuter om att regeringen beviljat tillstånd att ta i anspråk vissaallmänna investeringsfonder för investeringar på olika orter till ettsammanlagt belopp om . Några frågor till finansministernställdes inte.