bet · G901UU15 · 1985-12-31 00:00:00 — Det regionala slödel lill bör emellertidkunna användas för insatser som omfattar bl, a, , Del kan vidarenämnas att , som har relativt hög BNP per invånare, tillhör de ländersom åtnjuter slöd genom BITS, Enligl vad utskottet erfar har nyligenöverenskommils atl delta samarbete skall utvidgas och atl del tekniskasamarbetet skall kombineras med etl finansiellt slöd. Med hänvisning lill delanförda avstyrks motion U205, yrkande 2, 64 Det humanitära biståndet till och södraAfrika fyller en UU 1985/86: 15 viktig funktion. Betydande medel bör därförfortsatt utgå lill de ändamål som dessa anslagsposter finansierar, Iregeringens förslag höjs båda anslagsposterna: för med 25 milj,kr, och för södra med 20 milj, kr, I molion U21 r(fp) föreslås atl poslen för humanitärtbistånd till södra höjs med 25 milj, kr, utöver budgetpropositionensförslag. Motivet för delta är den dramatiskt förändrade situationen i Sydafrikaoch därmed behovet av ökat stöd till de demokratiska krafter som arbetar för enfredlig omvandling, Molion U511 (vpk) förordar en ökning med 20 milj, kr,,vilka bör gå lill vissa, särskilt angivna organisationer i ochNamibia, nämligen Förenade Demokratiska Fronten (UDF), SydafrikanskaFackföreningskongressen (COSATU) samt Sydafrikanska kyrkorådet (SACC), 1 molion U218 (m) förespråkas i yrkande 14 en höjning avanslagsposten avseende södra med 5 milj, kr, i förhållande tillregeringens förslag. Utvecklingen i och kring motiverar enligtutskottets mening elt betydande humanitärt bistånd till delta område. Samtidigtmåste naturligtvis alltid nivån vägas mot möjligheterna atl på elt effektivtoch lämpligt säll kanalisera ell sådanl stöd. Under senare är har ell betydandearbete lagts ned på att finna nya förmedlande och mottagande organisationersamt alt öka kapaciteten hos dem som redan tidigare erhållit humanitärtbistånd. Till organisationer vilkas verksamhet på olika sätt försökeruppmuntra hör bl, a, de som omnämns i motion U511, Tillsammans med den ökning beslutat förinnevarande budgetär innebär regeringens förslag en höjning med 40 milj, kr,pä . Utskottet anser detta vara en rimlig ökningstakt och nivå, Molion U2II delyrkande 3 v), molion U2I8 yrkande 14 såvittnu är i fräga samt motion U511 yrkande 4 avstyrks därmed. Motion U218 (m) föreslår i yrkande 15 att en nyanslagspost för Demo-kraliutveckling i södra införs och alt till dennaanslås 25 milj, kr. Detta skall utgå utöver det humanitära biståndet och varaägnat för stöd åt en demokratisk utveckling i regionen. Syftet med del humanitära biståndet är alt hjälpa offrenför och motståndare lill aparlheidregimen. De organisationer som erhållerdylikt slöd är sådana som verkar för ell majorilelsslyrt, pluralistisktSydafrika i framliden. Via företrädesvis svenska enskilda organisationer geshjälp till med-borgarrältsrörelser och kooperativa rörelser över della anslag.Genom fria fackföreningsinlernationalen förmedlas slöd till olika fackligaorganisationer. En betydande del av medlen avser rättshjälp som kanaliserasvia International Defence and () och (), Dessa organisationer liksom även kyrkorna i får svensktbistånd för atl hjälpa fångarnas familjer. Det humanitära biståndet går ocksåtill oberoende nyhetsförmedling. Eftersom syfiet med yrkande 15 i molion U218 såledeslordei hu»yudsak. kunna tillfredsställas genom den redan befintliga anslagsposten för huma nitärt samarbete i södra anser ulskollel del inle påkallat all inrätta någon ny anslagspost. Yrkande 15 i motionen avslås följaktligen, 65 5 1985/86. 1 fråga om det humanitära biståndet lill Latinamerikayrkas i motion UU 1985/86: 15 U211 (fp) en höjning utöver propositionensförslag med 55 milj, kr, till 205 milj, kr, 1 motion U227 (vpk) yrkande 3hemställs om en ökning med 10 milj, kr, utöver regeringens förslag och alldenna ökning skall användas för direkt stöd lill Lokala Folkmaklsorganen iFMLN-konlrollerade områden i , Anslaget för humanitära insatser i har ökatjämförelsevis snabbt ; i budgetpropositionen föreslås denna gången höjning med 25 milj, kr, lill 150 milj, kr. Bakgrunden är främst utvecklingeni , vilken medfört slora hjälpbehov hos främst flyktingar,hemlösa, politiskt förföljda och deras anhöriga. har demokratiskt valda regeringarinstallerats i , och , Detta har inneburit i viss månförändrade behov av humanitärt bistånd i dessa länder. De grupper som numeranärmast kommer i fråga är frigivna fångar, återvändande flyktingar m, fl,, förvilka man söker underlätta återanpassning genom olika rehabiliteringsprogram m,m. Sammanfattningsvis har ovan angivna förhållanden lett tillatt i budgetpropositionens förslag mer än hälften av medlen under dennaanslagspost avsätts för insatser i , Utskottet konstaterar alt det finns ett påtagligt behov avfortsatt humanitärt bistånd lill flera länder i området. Utskottet noterarsamtidigt den relativt kraftiga höjning regeringen föreslår och finner detföreslagna beloppet tillräckligt för ett fortsatt väsentligt humanitärt stödtill ifrågavarande länder, Molion U2II delyrkande 3u) och molion U227 yrkande 3avstyrks därmed. Utskottet behandlar i delta sammanhang även yrkande 2 imolion U227 vari hemställs om initiativ för all förmå Contadoragruppen och de centralamerikanskaregeringarna att återgå lill principerna för avtalsförslaget frän september1984, Som utskottet konstaterat senast i sitt betänkande UU1985/86: I har på olika sätt och under fiera är stöttContadoraprocessen, Ulskollel utgår från all regeringen ocksä fortsättningsvisger fredsprocessen i det stöd vårt land kan erbjuda. På svensksida anser vi det beklagligt att enighet om fredssladgan inle kunde nås då detförsta utkastet presenterades 1984, Det är nu av största betydelse altkontakterna och förhandlingsarbetet mellan de inblandade parterna fortsätter isyfte all nå enighet om de olösta punkterna, Ulskoitel anser emellertid inteatt den svenska därutöver bör göra någol uttalande om det närmareinnehållet eller utformningen av eventuell ny version av , Medhänvisning lill det anförda avstyrks yrkande 2 i motion U227, 4.4 Katastrofbistånd och bistånd genom enskildaorganisationer Propositionen(s, 79-81) Katastrofbiståndlämnas i första hand som hjälp ål människor i , som hardrabbats av naturkatastrofer eller väpnade och politiska kon- 66 flikter,Kalaslrofmedel kan även användas som extra bistånd till länder UU 1985/86: 15som erhåller svenskt utvecklingsbistånd och vilkas försörjning och utvecklinghotas av oförutsedda händelser, Elt tredje användningsområde är åtgärder föratl förbättra katastrofberedskapen och förebygga katastrofer. Dessutom fylleranslagsposten Katastrofer m, m, funktionen av allmän reserv inom del bilateralaanslaget, I avsikt att ytterligare studera sambanden mellankatastrofbistånd och långsiktigt utvecklingssamarbete och finna former för hurdessa två biståndsformer kan effektivt samordnas pågår en översyn avkatastrofbiståndet. Översynen, som beräknas vara genomförd ,är avsedd atl läggas till grund för överväganden om den framtida inriktningenav detta bistånd. Åven om skörderesultaten varit lillfredssslällande i vissaafrikanska länder, råder i flertalet länder söder om fortsattförsörjningskris till följd av torka, markförstöring eller andra förhållandensom leder lill sjunkande livsmedelsproduktion. Behovet av fiyktinghjälp ärockså stort. Regeringen finner anledning till en kraftig uppräkning avanslagsposten för att ge utrymme för insatser av bl, a: katastrofförebyggandekaraktär. bör höjas med 106,9 milj, kr, lill 500 milj, kr. Som anmäls i budgetpropositionen för /86(prop, 1984/85:100 s, 89) har regeringen på uppmaning uppdragit ålSIDA atl verkställa en översyn av de enskilda organisalionernas kapacitet attta emot och förmedla statliga bidrag för bisländsändamäl. För uppdraget harSIDA anlitat en särskild översynsgrupp. Denna har i rapporten avenskilda organisationers biståndskapacilet gjort en utförlig genomgång av dessaorganisationers biståndsverksamhet och framlagt ett antal synpunkter ochförslag, SIDA har därefter i skrivelse lill regeringenredovisat sina överväganden och slutsatser. Översynsgruppens rapport harfogats till skrivelsen, SIDA framhåller att del inle minsl i bislåndssammanhangmåste ligga i varje organisations intresse atl värna om den särprägel somhänger samman med organisationens arbetssätt och bakgrund. Därför bör statligabidrag till enskilda organisationers utvecklingsprojekt inte få en sådanutformning eller omfattning att de kan äventyra organisationernas oberoende. Översynsgruppen föreslåratt kraven påegeninsats,myndighelsgodkän-nande och rapporlskyldighel bibehålls, men alt vidtillämpningen slörre hänsyn skall kunna tas lill särskilda omständigheter.Beträffande egenin-salsen föresläs att denna i regel bör vara en kontantinsatsom minsl av de totala kostnaderna samt i form av betalda ellerfrivilliga arbetsinsatser. Översynsgruppen påpekar atl organisationer imottagarlandet senare avses la över ansvaret för projekt inom utvecklingsbiståndet. Innan en enskild organisation påbörjar etl biståndsprojekt i etl visst land mäste därför godkännande från myndighet i landet föreligga, 1 vissa fall medger SIDA undanlag från kravet pä sådanl godkännande, I framliden bör enligl översynsgruppen SIDA avgöra om myndighelsgodkännande för del enskil da projektet erfordras eller ej, 67 översynen av de enskilda organisationernas kapacitet allförmedla bi- UU 1985/86: 15 stånd har genomförts i nära samarbete med deberörda organisationerna. Vid ett möte med representanter för de organisationersom förmedlar merparten av statligt bistånd genom enskilda organisationer harregeringen lagil del av deras synpunkter på översynen. Regeringen har kunnatkonstalera all ett förtroendefullt samarbete existerar mellan SIDA ochorganisationerna. Med detta som utgångspunkt bör åtgärder med utgångspunkt ide förslag och synpunkter som översynen lämnar kunna leda till den kapacitetsökningpå ömse sidor som eftersträvas. Regeringen välkomnar förslaget alt förskjuta tyngdpunkteni handläggningen i verket från förhandsgranskning lill utökad uppföljning avpågående och avslutad verksamhet. De väletablerade organisationerna har genomåren i en rad projekt visat sig kunna motsvara detta förtroende. De enskilda organisationerna spelar en viktig roll inombiståndspolitiken. Den kunskap om bistånd och som finns hosorganisationerna ulgör en viktig bas för den svenska biståndsviljan. De enskilda organisationerna har visat sig kunna etableraen nära kontakt med nödlidande människor och nå ut till utsatta grupper ochdärigenom få värdefulla kunskaper om biståndsarbete. Åtskilliga av de enskildaorganisationerna engagerar sig i stöd till folkbildning, i strävanden föryttrandefrihet och i kampen för demokratiska och fackliga rättigheter.Regeringen ser de svenska folkrörelsernas insatser pä detta område som ellviktigt medel atl främja demokralimålet i det svenska biståndet. De förslaglill informations- och kunskapsutbyte mellan SIDA och organisationerna somframförs i översynen som en möjlighet atl tillvarata och nyttiggöra dessaerfarenheter bör välkomnas. Regeringen välkomnar SIDA:s avsikt alt vidta de ändringari gällande riktlinjer för bistånd genom enskilda organisationer som föranlettsav översynen. Regeringen utgår ifrån atl SIDA beaktar bl, a, möjligheterna atlfinna former för handledning av oerfarna biståndsorganisationer, behovet avutvärdering av biståndsinsatser, en utveckling av ramavtalen och ett utökatkunskaps- och ert'arenhetsulbyte. Regeringen föreslår alt anslagsposten Enskildaorganisationer höjs med 38 milj, kr, lill 350 milj. kr. Från anslagspostenbestrids även kostnaden för bidrag till Internationella kooperativa alliansen() och Kyrkornas väridsråd (KVR), 1 motion 1985/86: U204 av () hemställs atlriksdagen beslutar om bistånd till i enlighet med vad som anförts imotionen, I molion 1985/86: U206 av och () hemställs all beslutar anvisa anslag lill Enskildaorganisationer med ett lill 375 milj, kr, uppräknat belopp. 1 motion 1985/86: U207 av och (m) hemställs 1, att genom en omfördelning av anslagen underobundet bistånd lill poslen Enskilda organisationer beslutar höja anslaget från 312 milj, kr,innevarande budgetår lill 375 milj, kr, /87, 2, alt som sin mening ger regeringen till kännaatt anslagspos- UU 1985/86:15 ten Enskilda organisationer inom loppet skall uppgå till minsl 500 milj, kr, I motion 1985/86: U211 av m, fl, (fp)yrkande 3, delyrkande x) och y) hemställs om följande fördelning: x)Katastrofer m, m, 600 milj. kr. y)Enskilda organisationer 450 milj. kr. I motion 1985/86: U2I2 av KarinSöder m.fl, (c) yrkandena 6, 10, 11, 12 och 17 hemställs 6, alt beslutar all som sin mening ge regeringentill känna alt bistånd genom enskilda organisationer ytterligare bör utvecklasi syfte alt nå de fattigaste och mest utsatta grupperna och bidra till en demokratisksamhällsutveckling, 10, all beslutar all som sinmening ge regeringen lill känna all kalaslrofanslagel i sin helhet bör användasför atl lindra akut nöd och för atl mildra följderna av inträffade händelser avkatastrofkaraktär, 11, att beslutar atl som sinmening ge regeringen lill känna alt bör utveckla en snabb och effektivkatastrofberedskap, om möjligt tillsammans med de andra nordiska länderna, ivilken också organisationer som Röda korset och Rädda barnen bör spela enviktig roll och i vilken en svensk produktion av livsmedel och andrabasförnödenheler bör kunna utgöra en grund, 12, all beslutar all som sinmening ge regeringen till känna all del nödvändiga långsikliga arbetet pä altskydda människors försörjning och förebygga katastrofer bör vara ett centraltelement i alll utvecklingssamarbete och därför normall bekostas genom resp.anslag och genom del särskilda anslaget för miljö, markvård och energi, vilketföreslås återinfört, 17, alt för anslaget lill Enskildaorganisationer anvisar 375 milj, kr,, en höjning i förhållande lill regeringensförslag med 25 milj, kr, 1 motion 1985/86: U213 av (m) yrkande 2hemställs 2. altriksdagen som sin mening ger regeringen till känna all humanitärt biståndskall komma hela till del. således även de av UNITA 1 molion 1985/86: U2I5 av LennartPettersson och () hemställs all som sin meningger regeringen lill känna vad i motionen anförts om det folkrörelsestyrdastödet lill , 1 molion 1985/86: U217 av BörjeStensson m,fl, (fp, m, c) hemställs alt som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförs om information om den svenska u-hjälpenshistoria, 1 molion 1985/86: U2I8 av m, fl, (m) yrkande 14hemställs 14, atl beslutar att anslå , lill Enskildaorganisationer, 1 molion 1985/86: U226 av m, fl, (vpk)yrkandena 2, 4 och 5 hemställs 2, atl som sin mening uttalar alt regeringen bör yrka på all 69 svenskt bistånd genom ICRCför nödhjälpsarbete inne i omedel- UU 1985/86: 15 bart återupptas, 4, all som sin meningullalar atl humanitärt stöd bör ges lill FRETILIN, 5, att uttalar attSverige bör lämna IGGl, Imotion 1985/86: U228 av m, fl, (vpk) hemställs 1, attriksdagen beslutar all anslå , i bistånd lill för återuppbyggnad, 2, att beslutar allanslå , som särskilt miljöbistånd lill , och , 3, atl ullalar sig fören politisk fredslösning i i enlighet med vad som anförs i motionen, 4, att uttalar atlDemokratiska ej bör få behålla sitt mandat i ochatt plats där tills vidare lämnas vakant, 1 motion 1985/86: U229 av m,fl, (fp,s, m, c, vpk) hemställs att som sin mening ger regeringen lill kännavad som i motionen anförts om solidaritet med och bidrag från biståndsanslagetlill folk, 1motion 1985/86: U230 av och ()hemställs all beslutar alt som sin mening ge regeringen till kännavad som i motionen anförts om alt viss del av del statliga biståndet anknytslill allmänhetens gåvor lill ideella hjälporganisationer och trossamfund så attSIDA bidrar med medel som till storleken motsvarar de ideella gåvorna, Imolion 1985/86: U234 av () yrkande 4 hemställs 4, atl riksdagenbeslutar höja anslaget för katastrofbistånd lill I 000 milj, kr, för budgetåret1986/87, 1motion 1985/86: U237 av m,n, (fp, c, vpk) hemställs 1, altriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts om ett kraftfullt agerande i internationella sammanhang för frihet och självständighet, 2, altriksdagen hos regeringen begär atl 20 milj, kr. från anslaget lill katastrofbistånd tillställs Polisarios flyktingläger i , 1 molion 1985/86: U240 av m, fl, (vpk)yrkandena 11, 18, 19, 20 och 21 hemställs 11,atl uttalar an bör beviljas katastrofbistånd med 5000000kr,, 18, alt uttalar attkatastrofbiståndet till skall inriktas på insatser inne i landet, 19, att uttalar att dethumanitära biståndet till den afghanska civilbefolkningen skall utgå även ifortsättningen, 20, att beslutar attanslå , till enskilda organisationer utöver regeringens förslag, 21, att beslutar attanslå , i katastrofbistånd 70 utöver regeringens förslag. 1 molion1985/86: U512 av () yrkande 2 hemställs VV 1985/86: 15 2, all begär att regeringen prövar möjlighetenatl genom lämp lig organisation distribuera hjälpsändningar till nödlidande i kurdiska byar och flyktingläger, 1 molion 1985/86: U5I7 av m,fl, (vpk) yrkande6 hemställs 6, alt uttalar alt , ur SIDA:s anslag förkalastrof-bistånd 1986/87 utbetalas i humanitärt bistånd för insatser i depalestinska flyktinglägren i , 1 molion 1985/86: U522 av m,fl, (vpk) yrkande3 hemställs 3, att hos regeringen begär åtgärder så atthumanitär hjälp frän kan lämnas lill kurdiska flyktingar i de läger som omtalas i motionen, 1 molion 1985/86: U523 av () hemställs 1, att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om hjälptill det afghanska folkel, framför allt genom Svenska Afghanislankommiltén ochandra frivilligorganisationer, 2, att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna all hjälp atl återställa förstördmiljö redan nu planeras för atl insättas när möjlighet föreligger och atl medellill della disponeras ur del av moderata samlingspartiet föreslagna anslagetMiljö, markvård och energi, 3, att riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna all i internationella forapåtalar krigföring som elt allvarligt brott mol gällandekonventioner, 4, att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna atl i del internationellaförhandlingsarbetet lägger särskild vikt vid alt sådana konventioner efterlevs. Under denna rubrik behandlar utskottet delskataslrofposlens storlek och användning samt de motioner som väckts därom, delsockså motioner om vissa krigs- och krisdrabbade områden dit svenskt humanitärtbistånd utgår. I sammanhanget behandlas även yrkanden av politisk innebörd somförekommer i de ifrågavarande molionerna. Katastrofmedlens storlek och användning har en flerfaldig användning. Den skall iförsta hand las i anspråk för omedelbar hjälp vid katastrofer inom och utanför program landskretsen. Omkring halva anslagsposten användes föregående budgetår för delta ändamål, främst i , andra användningsområde är kal- strofförebyggande åtgärder. av medlen har använts för sådana. En ungefär lika stor andel har använts för flyktingarbete i bl, a. och för , Endast en mindre del av posten har utnyttjats för extrabistånd eller för oförutsedda andra behov. Hälften av katastrofbiståndet kanaliseras genom svenska enskilda orga- 7j nisationer, bland dem Rödakorset. Åven kataslrofförebyggande åtgärder UU 1985/86: 15 genomförs numeramed hjälp av enskilda organisationer, Kataslrofposlensstorlek har självfallet måst vägas mol andra behov inom den totalabisländsbudgeten. Inför del kommande budgetåret föreslås icke desto mindre enbetydande höjning av poslen, från 393 milj, kr, till 500 milj. kr. Del är denstörsta enskilda ökningen i budgetförslaget. Utskottetfinner den avvägning regeringen gjort rimlig och vill därför inle föreslå någonytteriigare höjning, särskilt som flera andra anslagsposter inom såväl denmultilaterala som den bilaterala delen av budgeten efter hand fåll en alltmermarkerad inriktning på krisinsalser. Tillföljd av detta ställningstagande avstyrker utskottet de yrkanden som förordaren ytterligare höjning av katastrofposten, nämligen delyrkande 3x) i molionU2I1 (fp), yrkande 21 i motion U240 (vpk) och yrkande 4 i molion U234 (c), 1centerpartiets motion U212, yrkandena 10, 11 och 12, föreslås en förändringbåde av del särskilda katastrofbiståndet och av inriktningen av annatlandinriklal bistånd. Motionärerna önskar att kataslrofposlens medel uteslutandeskall användas för akuta nödinsalser när händelser av kalaslrofkaraktärinträffat (yrkande 10). De vill vidare utveckla den svenska beredskapen allingripa vid katastrofer. Detta bör ske i samarbete med övriga nordiska länderoch med organisationer som Röda korset och Rädda barnen, 1katastrofberedskapen bör svensk produktion av livsmedel och andrabasförnödenheler utgöra en grund (yrkande 11), Därutöverföreslås all även det övriga, reguljära utvecklingssamarbetet ges enkatastrofförebyggande inriktning. Medel från landramarna och del i samma motionföreslagna anslaget för miljö, markvård och energi bör utnyttjas för sådanainsatser (yrkande 12), Utskottetbetraktar dessa yrkanden som led i de förslag om en grundläggandeomorientering av del svenska utvecklingssamarbetet som föreslås i c-motionenU212 och som utskottet behandlat i betänkandets avsnitt om riktlinjer förbiståndet. Som tidigare framförts av utskottet är del inle uteslutet all störrevikt måste läggas vid långsiktiga katstrof-förebyggande åtgärder.En utredning om katastrofbiståndet, i vilken återfinns delvis likartadetankegångar, har överlämnats lill regeringen, som har att övervägadess förslag, Imotion U218 (m) anförs beträffande kalslrofbiståndels användning atl sambandetmed naturkatastrofer och andra liknande händelser måste vara klart.Anslagsposten bör inte användas för extra anslag till vissa länder och bör inteheller annat än undantagsvis bindas upp för långvariga insatser. Brister somhar sin förklaring i miljöförstöring bör motverkas med medel frän detföreslagna särskilda anslaget för miljö och markvård. Vidare bör medel i vissafall från landramarna kunna användas vid kataslroftillfällen i programländerna,heter del i motionen. Somframgår av det föregående kan kalastrofposten användas på olika sätt. Den övervägande delen av den används emellertid för rena katastrof åtgärder, vilket utskottet anser vara riktigt, 1 väntan på resultatet av den nämnda utredningen anser sig utskottet inte vilja göra någol ställningsta gande till katastrofbiståndets framlida utformning. Yrkandena 10-12 i 72 motion U212 ochifrågavarande del av yrkande 1 i molion U218 avstyrks UU 1985/86: 15 medhänvisning härtill, 1fyra motioner förespråkas fortsatt humanitärt bistånd lill del afghanskafolkel, Femparlimotionen U229 erinrar om att del nu är sedanSovjetunionen invaderade . Under hela denna lid har en starkmotståndsrörelse kämpat mot inkräktarna, har bekräftatdet afghanska folkets rätt att bestämma sill eget lands styrelseskick ochkrävt atl de utländska trupperna skall dras tillbaka frånAfghanistan, heter del i motionen. Ockupationenhar vidare skapat världens utan motstycke största flyktingproblem, framhållermotionärerna. Det finns därför elt stort hjälpbehov i området. Motionärernauttalar uppskattning av det humanitära bistånd som redan lämnats menframhåller atl del är angelägel med fortsatt hjälp. SvenskaAfghanislankommiltén har en väl fungerande organisation och bör fä generösabidrag även fortsättningsvis. Motionärerna föreslår också att etlstipendieprogram för högre utbildning av afghaner startas i , MolionernaU240 (vpk) och U523 (m) liksom molion U204 (m) framför liknande synpunkter ifråga om humanitärt bistånd. Den sistnämnda motionen vill finansiera en ökningav biståndet för genom alt upphöra med biståndet till ochVietnam, MotionU523 (m) uppehåller sig därutöver utförligt vid krigföring iAfghanistan, Motionären hänvisar till FN-rapporlören Erma-coras rapport enliglvilken och den afghanska lydregimen begått en rad brolt mot demänskliga rättigheterna.