bet · G901UbU14 · 1985-12-31 00:00:00 — Programmet bör ocksåinnefatta bedömning och, där det så är möjligt, mätning av i vad mån målenuppnåtts. Det bör också kunna vägleda till medel och metoder för bättremåluppfyllelse. Ett arbete med en sådan inriktning mot utvärdering ochkontroll av att statens intentioner uppfylls blir enligt föredragandestatsrådets mening en av den statliga skoladministrationens huvuduppgifter iett decentraliserat och målstyrt system. Det framhålls i propositionen somangeläget att SÖ fortsätter arbetet med ett nationellt program för utvärdering.I sammanhanget hänvisas också till vad som anförts i föregående årsbudgetproposition om behovet av att precisera vissa grundläggande kunskaper ochfärdigheter (prop. 1984/85:100 bil. 10 s. 12-13). I propositionen anmäler föredragande statsrådet att hanavser att ta initiativ till en samlad beredning av frågor rörande styrning avskolväsendet. Enligtmotion 1985/86:Ub272 (vpk) yrkandena 4 och 5 har övergången från 10 s. k.regelstyrning till s. k. målstyrning på skolans område inte fått de effekter UbU 1985/86:14 Reformens intentioner har inte uppfyllts, bl. a. i vad gäller styrningav medlens användning. Härför skulle enligt motionärerna ha krävts Vidare anser motionärerna att det i och för sig ärangeläget att ett nationellt utvärderingsprogram kommer till stånd men hävdar atten parlamentarisk skoldelegation bör tillsättas som kan göra vissa I motion 1985/86: Ub301 (m) yrkande 1 uttalas att det ärviktigt att man, när ett program för utvärdering av arbetet i skolanutarbetas, också följer upp språkundervisningen i hela ungdomsskolan. I motion 1985/86:Ub291 (m, fp, c) efterlyses åtgärder motkommun som inte efterlever bestämmelser som fastställts av regering och riksdagför att trygga en likvärdig utbildningsstandard i hela riket. Utskottet vill först med anledning av frågan om ettnationellt utvärderingsprogram anföra följande. Av SÖ:s anslagsframställning framgår att ett .nationelltutvärderingsprogram är angeläget för att man skall kunna belysa hur målen förskolans verksamhet uppfylls. Det anses också vara av stor betydelse att man kanavgränsa och rimligt definiera de nödvändiga kunskaper, insikter ochfärdigheter utan vilka ingen elev bör lämna eller gymnasieskolan.Ett sådant utvärderingsprogram syftar inte till bedömning av enskilda elevermen väl till en utvärdering av skolan. Enligt SÖ bör arbetet starta medsvenska, matematik och engelska på låg- och mellanstadierna och så småningomockså innefatta de samhälls- och naturorienterade ämnena. måste enligtSÖ såväl högstadiet som gymnasieskolan ingå. Utskottet delar föredragande statsrådets uppfattningbeträffande värdet av fortsatt arbete med ett nationellt program förutvärdering av skolan. Riksdag och regering kommer senare att kunna taställning till resultatet av arbetet. Någon anledning att filisätta en särskildparlamentarisk skoldelegation finns enligt utskottets mening därför inte.Motion 1985/86:Ub272 yrkandena 4 och 5 bör avslås av . Det är enligt utskottets mening viktigt attspråkundervisningen i ungdomsskolan utvärderas. I ett första steg av detnationella utvärderingsprogrammet är det emellertid rimligt att insatsernakoncentreras på den språkundervisning som är obligatorisk för alla elever. Medhänvisning till det anförda avstyrks motion 1985/86:Ub301 yrkande 1. När det slutligen gäller frågan om styrning avskolväsendet vill utskottet i likhet med föredragande statsrådet slå fast atten viktig utgångspunkt för beredningsarbetet måste vara att skolväsendet iolika delar av landet och för alla elever skall ge en likvärdig utbildning medhög kvalitet. 1 tider av ekonomisk åtstramning är det särskilt viktigt att detfinns sådana styrmedel som garanterar likvärdighet i utbildningen. Ekonomiskasvårigheter för vissa kommuner bör inte få leda till stora skillnader i frågaom kommunernas utformning av sitt skolväsende. 1 vad gäller de i motion 1985/86:Ub291 begärda åtgärdernamot kommun som inte efterlever bestämmelser med syfte att trygga en likvärdig utbild ningsstandard i riket har utskottet inhämtat att länsskolnämnder och SÖ i sådana situafioner använt sig av statsbidragsförordningens möjlighet att hålla 11 inne delav statsbidrag, tills rättelse av åsidosättandet gjorts. Utskottet UbU1985/86:14 förutsätter att tillsynsmyndighet även fortsättningsvis iakttar sinskyldighet härvidlag samt att åtgärder i syfte att trygga en likvärdigutbildningsstandard skall övervägas inom ramen för nyssnämnda beredningsarbete.Med hänvisning härtill bör avslå motion 1985/86:Ub291. Betyg i skolan m.m. Betygsfrågor har tagits upp i sex motioner. Enligt motion 1985/86:Ub214 (c) yrkande 3 börbetygsättningen förändras så att den blir i huvudsak kursrelaterad. Betyg börges i årskurserna 6-9. 1 motion 1985/86:Ub223 (c) anförs att betyg kompletterademed kvartssamtal har förutsättningar att ge det bästa beskedet om elevensarbetsresultat, studieförutsättningar, ambition, flit m. m. Betyg anses därförböra återinföras åtminstone i årskurs 6. I motion 1985/86:Ub236 (vpk)hemställs om förslag till betygsfri grundskola och betygsfri intagning tillgymnasieskolan. Genom betygsfrihet anses den sociala snedrekryteringen tilllängre och teoretisk utbildning kunna motverkas. I mofion l985/86:Ub255 (m) yrkande \ påpekas att betygnumera ges första gången vid utgången av höstterminen i årskurs 8, dvs. efter15 av sammanlagt 18 terminer i . Motionärerna anser att det är attlärnna ungdomarna "i sticket" om man avstår från att ge besked omderas framsteg. Flera undersökningar visar dessutom att en stor majoritet aveleverna vill ha betyg i större omfattning än . Enligtmotionärerna bör samtal mellan elever,' föräldrar och lärare förekomma iorganiserad form också i fortsättningen, men betygssystemet bör reformeras, såatt det mäter elevernas kunskaper i förhållande till läroplanens krav. Betygskall vidare ges oftare än , och antalet betygssteg bör vara fler än fem. Med hänvisning till en gjordskolförordningsändring, enligt vilken elevens prestationer även i årskurserna 7och 8 skall beaktas när betyg ges i årskurs 9, hävdas i motion 1985/86:Ub26I(fp) att lärarna genom tillkomsten av denna bestämmelse kommer att sätta betygi årskurs 7 men behålla dem för sig själva för senare bruk. Många kommuner harhos regeringen begärt att som en försöksverksamhet få ge betyg även iårskurs 7 men inte fått tillstånd för detta. I motionen anförs att det inomregeringskansliet bör övervägas om det inte i den uppkomna situationen skullekunna ges möjlighet till en öppen betygsättning i årskurs 7 i de kommuner därelever och föräldrar önskar det. Enligt motion 1985/86:Ub803 (c) yrkande 5 är tiden mogenför en parlamentariskt sammansatt utredning av betygssystemets utformning. I motionen anförs att elevernas arbetsprestationer bör utvärderas fortlöpande för att understryka att det arbete som utförs är vikfigt. Under de år som gått sedan 1979 års beslut om betygen har många frågor väckts kring betygen och deras roll som mätare av kunskaper, som informationsgivare, som urvalsin strument till högre studier och som stimulansfaktor. Även frågan om relativa betyg kontra kursrelaterade eller målrelaterade har varit aktuell liksom frågan om en 5-eller 10-gradig betygsskala. Vidare erinras om att en översyn 12 avgymnasieskolans betygssystem utlovades i samband med gymnasieutred- UbU1985/86:14 ningens förslag. Det är enligt motionärerna angeläget att enutredning om betygssystemets utformning kommer till stånd omgående. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. De nu gällande reglerna för betygsättning i grundskolanbaseras på de beslut i frågan som fattade i samband medbeslutet om ny läroplan för (prop. 1978/79:180, UbU 1978/79:45,rskr. 1978/79:422). Utskottet vill erinra om att beslutet bl.a. innebar en modifieringav det relativa betygssystemet i syfte att undvika oönskade konsekvenser avden s. k. normalfördelningen, vilken innebär att en bestämd andel elever skallha ett visst bestämt betyg. 1 en del fall hade fördelningen kommit attuppfattas som gällande för en enskild klass. Den beslutade förändringen innebäratt i-den femgradiga betygsskalan är "tre" medelbetyg. För övrigabetygsgrader, som skall ges med hänsyn till elevernas prestationer, skall intefinnas någon given proportion. I normalfallet skall emellertid antalet fyroroch tvåor vara fler än antalet femmor resp. ettor (jfr prop. 1978/79:180 s.94). Utskottet finner inte att det föreligger skäl förriksdagen att uttala sig för förändringar i betygssystemet, varför utskottetföreslår att avslår mofionerna 1985/86:Ub214 yrkande 3,1985/86:Ub223, 1985/86:Ub236, 1985/86:Ub255 yrkande 1 och 1985/86:Ub803 yrkande5. Likaså avstyrker utskottet motion 1985/86:Ub261 om attkommun själv skall få fatta beslut om betygstillfällen före årskurserna 8 och9. Formerna för betygsättning i bör enligt utskottets mening varaenhetliga i hela riket. Skolan bör enligt motion 1985/86:Ub255 (m) yrkande 2ställa sig positiv till att elever med otillräckliga kunskaper repeterar enårskurs. Enligt motionärerna bör regler fastställas beträffande när repetitionav årskurs bör ske. Utskottet erinrar om att möjligheten att gå om en årskursföreligger i enlighet med de bestämmelser som finns i 6 kap. 16-20 och 32 §§skolförordningen. Bedömningen av frågan skall göras främst med hänsyn tillelevens allmänna utveckling och vad som i övrigt är lämpligast för honom.Beslut om att inte flytta elev kan fattas om samråd med föräldrarna ägt rumeller om föräldrarna väckt förslag härom. Elev som inte uppflyttats vidvårterminens slut har rätt att undergå prövning vid början av läsår. Med hänvisning till vad som redovisats beträffandegällande bestämmelser avstyrker utskottet mofion 1985/86:Ub255 yrkande 2. Förstärkningsresursen utgår direkt till kommun för varjeelev i kommunens grundskola med till kostnader förundervisning och till kostnader för andra särskilda insatserunder skoldagen. Veckotimpriset fastställs i särskild ordning . Ibudgetpropositionen föreslås att det skall bli möjligt att föra resurser frånden icke-undervisningsbundna delen av förstärkningsresursen till den undervisningsbundna. Utskottet har inget att erinra häremot utan föreslår attriksdagen godkänner vad som i propositionen har förordats om användning av den icke 13 undervisningsbundnadelen av förstärkningsresursen. Frågor somrör förstärkningsresursen i övrigt behandlas i tre motioner. Enligt mofion 1985/86:Ub838 (m) yrkande 14 i denna del börförstärkningsresursen ökas med så mycket som motsvarar 39,9 milj. kr.Samtidigt läggs i andra delar av motionen fram förslag om att ett anslag förstöd till handikappade skall ökas med . samt att anslaget B 12Särskilda åtgärder i skall avskaffas, vilket regeringen föreslåruppfört på riksstaten med . Utskottet har i betänkande UbU 1985/86:13 redovisat attinnebörden av nämnda tre förslag i motion 1985/86:Ub838 är en besparing öm 100milj. på anslag inom skolområdet. Utskottet utgår från att ett bifall avriksdagen till motionärernas förslag om en ökning av förstärkningsresursen med39 . även bör innebära ett bifall till förslaget i mofionen att ejföra upp på statsbudgeten det nya anslaget Särskilda åtgärder i grundskolan.Mot bakgrund av vad motionärernas förslag om en ökning av förstärkningsresurseninnebär i sin helhet avstyrker utskottet yrkande 14 i denna del i motion1985/86:Ub838. I motion 1985/86:Ub210 (s) anförs att avsikten med skolansförstärkningsresurs är att denna skall användas till elever med särskildabehov. Enligt motionärerna har förstärkningsresursen i skolan inte, somavsikten är, kommit de elevgrupper till del som är i störst behov av stöd ochstimulans. Förstärkningsresursens användning i bör därför ses över.Enligt motion 1985/86:Ub838 (m) yrkande 1 bör förstärkningsresursen kunna utnyttjasför en generell minskning av klasstorlekarna, om detta bedöms bäst stå iöverensstämmelse med elevernas intressen. En liknande tanke framförs i motion1985/86:Ub202 (fp), enligt vilken förstärkningsresursen bör kunna användas fördelning av klass vid undervisning i ämnet bild. Utskottet vill erinra om att avförstärkningsresursens undervisningsbundna del avser generella verksamheter somnormalt måste anordnas i alla skolor och klasser (Ds U 1984:16 Del 1 Översyn avgällande regler för statsbidrag till kommuner för kostnader för driften avgrundskolan, s. 10). Återstående huvuddel av förstärkningsresursen bör enligtutskottets mening användas på ett behovsinriktat sätt. varvid behoven hos deelever som har de största problemen i skolan väger tungt. Att användahuvuddelen av förstärkningsresursen för generell delning av klasser står inte iöverensstämmelse med en sådan behovsorienterad resursanvändning. Det är inomramen för denna inriktning av resursanvändningen som en lokal frihet kan utövas.Det sagda utesluter inte delning av klass med hjälp av förstärkningsresursenom delning kan motiveras i det enskilda fallet. I övrigt hänvisar utskottettill den beredning av frågor rörande styrning av skolväsende som föredragandestatsrådet aviserat. Motionerna 1985/86:Ub202, 1985/ 86:Ub2l0 och1985,/86:Ub838 yrkande 1 avstyrks. I budgetpropositionen föreslås att nuvarande begränsning ifrågan om inrättannde av tjänster för lärarvikarier skall tas bort. Sådanatjänster bör fritt få inrättas inom ramen för tilläggsbidraget. Utskottet tillstyrker att godkänner vad som ipropositionen har förordats om lärarvikarier. Skolledningsfrågor UbU 1985/86:14 Den statliga regleringen av skolchefstjänsterna ochstatsbidragen för dessa tjänster har upphört fr. o. m. . Dettainnebäratt skolchefsfunktionen - till skillnad från skolledarfunktionerna -fortsättningsvis är en helt angelägenhet och att den statligaregleringen på detta område inskränker sig till föreskrifter om att det i varjekommun skall finnas en skolchef och att uppdraget att vara skolchef skall kunnaläggas på en rektor i de kommuner som dittills inte behövt ha någonskoldirektör. slog i sitt beslut föregående fastatt kommun inte får använda en del av den av staten finansierade resursen förrektorer och studierektorer på fältet för att bekosta en kommualt regleradskolchefstjänst. Det skulle innebära en övervältring av kostnader för denkommunala skolförvaltningen på staten (UbU 1984/85:16 rskr. 1984/85:234). För att möjliggöra en förstärkning av de minstakommunernas skolchefsfunktion (förste rektor, rektor tillika skolchef) närdetta bedöms angeläget förordar föredragande statsrådet att en kommun, varsskolväsende under skolstyrelsens förvaltning omfattar ett lägre poängtal än 130och som inte har en heltidsanställd skolchef, skall få utökaskolledningsresursen motsvarande högst en halv skolledartjänst. För dennautökning utgår inte statsbidrag. Härigenom underlättas för kommunen att dels haen tillfredsställande skolchefsfunktion, dels bibehålla skolledningen på fältetintakt. I motion l985/86:Ub243 (s) tas frågan upp om hur de mindrekommunerna skall kunna inrätta heltidsanställda kommunala skolchefstjänster.Motionärerna föreslår att möjlighet skall ges att ur den statliga resursen förrektorer och studierektorer m.m. delfinansiera sådan skolchef. Utskottetvill med anledning av motionen anföra följande. Fr. o. m. /87 införs ettschabloniserat statsbidragssystem avseende skolledningen i (prop.1984/85:100, UbU 1984/ 85:16, rskr. 1984/85:234). nämndaredovisningsår lämnas således statsbidrag till kommuner i form avskolledningsresurser. Skolledningsresurserna utgörs dels av en bas, dels avtillskott till basen. Tillskottet beräknas på skolformens poängtal för detnärmast föregående redovisningsåret. Av den totala skolledningsresursen skall minst 60 %användas till tjänster som rektor/studierektor samt till lärare somfullgör specialfunktioner. Den s.k. restresursen får kommunen - efter egetgottfinnande -använda till ytterligare tjänster, uppdragstillägg tilltillsynslärare samt nedsättningar för dels lärare som fullgörspecialfunktioner, dels tillsynslärare. Inom ramen för de skolledningsresurser som kommunenerhåller, inrättar skolstyrelsen ordinarie tjänster som rektor/studierektor enligt 12 kap. skolförordningen (1971:235, ändr. Enligt inrättandeförordning en (1985:915) skall ordinarie tjänster inrättas som heltidstjänster. Det är således inte möjligt att inrätta halvtidstjänster som rektor/studierektor. Däremot kan en innehavare-av en ordinarie heltidstjänst beviljas partiell tjänstledighet för att exempelvis uppehålla en som skolchef. På det underlag som uppkommer vid den partiella tjänstledigheten kan skolstyrelsen självfallet anställa en vikarie. För att öppna ytterligare en möjlighet för små kommunersom inte anser UbU 1985/86:14 sig ha ekonomiska möjligheter att inrätta enkommunalt reglerad heltidstjänst som skolchef föreslås i åretsbudgetproposition att en kommun för skolledning får tillföra kommunala medelmotsvarande högst en halv skolledartjänst (ca 0,445 skolledningsresurser).Förslaget syftar till att göra det möjligt att med kommunala medel förstärka demed skolchefsskapet förenade administrativa arbetsuppgifterna utan att imotsvarande grad ta i anspråk statliga skolledningsresurser. Med hånvisning till vad som redovisats föreslår utskottetatt med avslag på motion 1985/86:Ub243 godkänner vad som ipropositionen förordats om skolledningsresurser i mindre kommuner. Enligt motion 1985/86:Ub270 (fp) bör uttala attregeringen bör ge SÖ i uppdrag att noga följa utvecklingen avskolchefstjänsterna. Risk anses föreligga att kommun skall avstå från attinrätta skolchefstjänst. Utskottetvill med anledning av motionen anföra följande. Det förhållandet att skolchefstjänsterna harkommunaliserats fr. o. m. innebär inte att en kommun kan avståifrån att ha en skolchef. I riksdagsbeslutet om att kommunaliseraskolchefstjänsterna slogs nämligen fast att det i varje kommun skall finnas enskolchef med uppgift att under skolstyrelsen ansvara för skolväsendet ikommunen. Detta förhållande ändras inte av att en sådan tjänst i en kommun varsskolväsende under skolstyrelsens förvaltning omfattar ett lägre poängtal än 130inte nödvändigtvis behöver vara en heltidstjänst. Allt talar för attkommunerna - om de inte redan har gjort det - kommer att lösa skolchefsfråganpå ett för den enskilda kommunen bästa möjliga sätt. Något behov av ett uppdragtill SÖ att särskilt följa utvecklingen på detta område av skolverksamhetenföreligger, som utskottet nu ser det, inte. Yrkandet i motion 1985/86:Ub270 böravslås. Hemspråksundervisning m. m. För stödundervisning i svenska och förhemspråksundervisning beräknar föredragande statsrådet 260,4 milj. kr. resp.260,1 milj. kr. för /86. Därvid har beaktats att ettsärskilt veckotimpris skall beräknas för hemspråksundervisning, vilket baseraspå kommunernas lönekostnad för enbart de lärare som bedriverhemspråksundervisning. I motion 1985/86:Ub827 (c) yrkande 2 begärs förslag ombehörigshetsregler för tjänst som lärare i svenska som andraspråk. Utskottet vill peka på att den som genomgått denspråkvetenskapliga ämneslärarlinjen med ämneskombinationen svenska och svenskasom andraspråk är behörig till lärartjänst i dessa ämnen.Behörighetsbestämmelser för tjänsten finns i skolförordningen. Utskottet, som iövrigt hänvisar till betänkandet UbU 1985/86:10 (s. 22-24), föreslåratt motion1985/86:Ub827 yrkande 2 skall avslås av . Frågor som rör invandrare och deras hemspråksundervisningbehandlas i motionerna1985/86:Ub827 (c) yrkandena 1 och 3 och 1985/86:Ub832 (c). Förslagbegärs beträffande införande av ett interkulturellt synsätt i den svenskaskolundervisningen, kvalitetshöjande åtgärder för hemspråksunder- 16 visningen,lagstadgad skyldighet för kommun att anordna "sverigefinsk" UbU1985/86:14 utbildning, förstärkt ställning för finska språket ochkompletterande högre utbildning i för "sverigefinnar" m. m. I motion 1985/86:Ub215 (s) anförs att regeringen böröverväga en komplettering av riktlinjerna för tillämpning av rätten tillhemspråksundervisning. Rätt till hemspråksundervisning föreligger när ettannat språk än svenska är dagligt umgängesspråk i hemmet. Denna rätt bör enligtmofionärerna tillkomma även barn vars ena förälder talar ett annat språk änsvenska, om föräldrarna har separerat och barnet bor hos den svensktalandeföräldern. Enligt motion 1985/86:Ub838 (m) yrkande 11 och yrkande 12bör begära förslag till nya regler för rätten tillhemspråksundervisning i . Reglerna bör vara mer restriktiva. De nyareglerna anses kunna ge en besparing av 40 milj. kr. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. Regering och riksdag har fastlagt principernaför hemspråksundervisningen inkl. särskilda åtgärder för finskspråkiga elever(prop. 1984/ 85:100, bil. 10 s. 92-114, UbU 1984/85:12 rskr. 1984/85:149).Regeringen härden gett SÖ i uppdrag att inkomma med förslag tillriktlinjer beträffande elevers rätt till hemspråksundervisning samt beakta vadsom i proposition 1984/85:100 anförts om ett interkulturellt synsätt i undervisningen. Regeringen har vidare beslutat omramtimplaner för hemspråksklasser och sammansatta klasser på låg-och mellanstadier. Beslutet innebär att upp till 98 av de totalt 176veckotimmarna på låg-och mellanstadierna får användas för undervisning i och påelevens hemspråk och att minst skall användas för undervisning ioch på svenska. Målet är att främja aktiv tvåspråkighet hos eleven ochsamtidigt tillförsäkra eleven så goda kunskaper i svenska att han eller hon fårsamma möjlighet som sina svenska kamrater att fritt välja utbildning ochyrkesinriktning efter . Undervisningen skall planeras så att densammanlagda tiden för undervisning i och på svenska ökar under årskurserna1-6. Ramtimplanerna får införas successivt med början för deelever som startar sin skolgång i årskurs 1 /87. De behöver alltsåinte tillämpas för de elever som går i . Timplanerna skallvara genomförda i samtliga årskurser senast /92. SÖ har fått i uppdrag att utvärdera ramtimplanerna ochsenast göra en förstaredovisning av erfarenheterna. Med hänsyn fill bl. a. den fria nordiska arbetsmarknadenoch det till följd härav stora antalet finskspråkiga invandrare i harregeringen fattat beslut om särskilda åtgärder för de finskspråkigaeleverna. Pedagogisk utvecklingsverksamhet - som även får omfattaförsöksverk samhet med tvåspråkig undervisning på högstadiet - kommer att få startas i ett antal kommuner där förutsättningar finns. För denna verksamhet kan andra timplaner tillämpas som ger utrymme för ohka modeller av undervis ning i och på finska och svenska. Det ankommer på SÖ att fastställa timplan för resp. utvecklingsverksamhet. Målet för undervisning av de finskspråkiga eleverna är detsamma som för elever med andra hemspråk, dvs. 2 1985/86. Riiilelse: S. 18, rad 22 Står: yrkandena 1 och 2 Rättattill: yrkandena 1 och 3. aktivtvåspråkighet och att eleven skall få så goda kunskaper i svenska att han UbU 1985/86:14 eller hon fritt kan välja utbildning och yrkesinriktning eftergrundskolan. Under innevarande läsår får pedagogiskutvecklingsverksamhet för finskspråkiga elever bedrivas i , ,, , , och kommuner. Nästaläsår kan ytterligare kommuner tillkomma. Verksamheten skall utvärderas medhänsyn till målet att främja en aktiv tvåspråkighet hos eleven. Vid gymnasium i bedrivs försöksverksamhetpå vissa gymnasieskollinjer med finska som undervisningsspråk. SÖ skallutvärdera verksamheten . Finska kan läsas somC-språk i gymnasieskolan. Högskoleutbildning för tvåspråkiga studerande anordnasinom områden där det finns behov av tvåspråkig personal. När det gäller den imotion 1985/86:Ub832 aktualiserade frågan om utbildningssamarbete mellan myndigheternai och vill utskottet erinra om att sådana samarbetsfrågornormalt behandlas inom ramen för finsk-svenska utbildningsrådet, ett för debåda regeringarna gemensamt organ för information, samråd och övergripandeplanering.