bet · G901JoU26 · 1985-12-31 00:00:00 — om vissa skogspolitiska frågor. (Kompietteringspropositionen, prop. 1985/86:150 bilaga 2 delvis) Mot bakgrund av att skogsindustrins utveckling bromsats avbrist på inhemsk råvara under senare är föreslår regeringen ikompletteringspropositionen ett antal åtgärder inriktade på att på kort siktöka utbudet av vedrä-vara. Åtgärderna bör enligt propositionen tillsammanskunna bidra till en högre och mer stabil avverkningsnivå. En god grund läggsdärmed för en snabbare utveckling av skogsindustrin. Utskottet behandlar ibetänkandet de regeringsförslag i nu nämnt hänseende som innebäranslagshöjningar, m. m. Regeringens förslag tillstyrks och motioner (m, fp, c,vpk) om avslag på resp. ändring av dessa avstyrks. Till betänkandet har fogatsnio reservationer och tre särskilda yttranden. 1 proposition 1985/86:150, bilaga 2.1 har regeringen() såvitt nu är i fråga (punkterna 2 5 i hemställan)föreslagit att 2. tillSkogsvårdsstyrelserna: Myndighetsuppgifter för / 87 utöver iproposition 1985/86:100 bilaga 11 föreslaget förslagsanslag anvisa ytteriigare8 , 3. medge att /87, med ändring av vad som har föreslagits i proposition1985/86:100 bilaga 11, statsbidrag beviljas med sammanlagt högst 231 000 000kr. till skogsvård m. m., 4. till Bidragtill skogsvård m. m. för /87 utöver i proposition 1985/86:100bilaga 11 föreslaget förslagsanslag anvisa ytterligare , 5. medge attskogsstyrelsen under /87, med ändring av vad som har föreslagitsi proposition 1985/86:100 bilaga 11, får disponera en rörlig kredit av . 1985/86:566 av m. fl. (fp) vari yrkas,såvitt nu är i fråga (yrkandena 20 och 21) 20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om positiva åtgärder för att öka avverkningen i skogen. 1 1985/86. 21. att avslår regeringens förslag till ökad dispositionför JoU 1985/86:26 av rörlig kredit i med25 milj. kr. 1985/86:567 av m. fl. (c) vari yrkas, såvittnu är i fråga (yrkandena 18, 20, 21, 22 och 24) 18. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som anförts om att inte öka möjligheterna för sågverk att köpaenskilt ägd skog, 20. att riksdagenbeslutar avslå förslaget att anvisa 8,5 milj. kr. ytterligare tillSkogsvårdsstyrelserna: Myndighetsuppgifter. 21. att riksdagenbeslutar avslå förslaget att anvisa ytterligare 4,5 milj. kr. som Bidrag förskogsvård m. m., 22. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som anförts omskogsvärdsstyrelsernas frö- och plantverksamhet, 24. att beslutar att hos regeringen begäraförslag innebärande att totalt . anvisas för byggande avskogsbilvägar i inre zonen. 1985/86:568 av m.fl. (vpk) vari yrkas, såvittnu är i fråga (yrkandena 15, 16 och 17) 15. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs omkvalitetskravet i skogsproduktionen, 16. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs omvidareförädling, 17. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs angåendetillämpningen av § 5 i jordförvärvslagen. 1985/86:571 av i m. fl. (m) variyrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 5, 6, 7, 12, 13, 14 och 15) 5. att riksdagenavslår förslaget om ökning av anslaget till skogsvårdsstyrelsernasmyndighetsuppgifter, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs omomprioritering av skogsvårdsstyrelsernas uppgifter, 7. att riksdagenmed ändring av tidigare beslut beslutar att för /87 till Bidragtill skogsvärd m. m. anslå , 12. att riksdagenbeslutar upphäva den s. k. prisprövningsparagrafen i jordförvärvslagen, 13. att riksdagenbeslutar att arvsberättigade släktingar skall slippa förvärvsprövning enligtjordförvärvslagen, 14. att riksdagenhos regeringen begär utredning om jordförvärvslagstiftningen i enlighet medvad som i motionen anförts, 15. att riksdagenbeslutar om en översyn av skogsvärdslagen i enlighet med vad som i motionenanförts. 1985/86:578 av () vari yrkas, såvitt nuär i fräga (yrkande 1) att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om tvängsavverkningsparagrafen i skogsvärdslagen. 1985/86:580 av (c) vari yrkas, såvitt nu äri fråga (yrkande 1) att beslutar höja anslaget till skogsbilvägbyggande i med 10 milj. kr. Utskottet JoU 1985/86:26 behandlar i betänkandet de frågor ibilaga 2 till propositionen som rör den allmänna skogspolitiken. Regeringensförslag om ändrade regler för skogsvårdsavgifter och insättning på skogskontobereds av skatteutskottet (SkU 1985/86:50). Allmänt om skogspolitiken och skogsavverkningen Gällande riktlinjer för skogspolitiken beslutaes avriksdagen . Samhällets övergripande mål för skogsbruket sammanfattas iskogsvårdslagens (1979:429) inledande bestämmelse. Enligt denna skall skogsmarkmed dess skog genom lämpligt utnyttjande av markens virkesproducerande förmågaskötas så, att den varaktigt ger en hög och värdefull virkesavkastning. Vidskötseln skall hänsyn tas till naturvårdens och andra allmänna itnressen. År1983 kompletterades skogsvårdslagen med bestämmelser i avsikt att göra detmöjligt att effektivt fullfölja syftet med skogspolitiska mål medavseende på avverkning. Skogsnäringen skall enligt de skogspolitiska riktlinjernaverka i överensstämmelse med de övergripande samhällsekonomiska målen och isamspel med andra samhällssektorer. Skogsnäringen intar en central plats i svensk ekonomi.Skogsbruket och skogsindustrin har en särskilt viktig roll även när det gälleratt förbättra bytesbalansen. har virkesförsörjningen varit ett av destörsta hindren för skogsindustrins utveckling. Under en följd av år haravverkningen i våra skogar sålunda inte varit tillräcklig för att försörja densvenska industrin. Därför har en stor del av råvarubehovet fått täckas genomimport av skogsråvara och minskning av råvarulagren. Den låga avverkningsnivänhar också medfört en lägre sysselsättning i skogsnäringen, vilket särskilt hardrabbat regioner med en redan svag sysselsättningsutveckling. Undersökningar redovisade av virkesförsörjningsutredningeni betänkandet (SOU 1981:81) Skogsindustrins virkesförsörjning visar på enmängd orsaker till utebliven avverkning såsom skatte- och avgiftsreglerna,svårigheter att tolka skogsvårdslagstiftningen, otillfredsställandefastighetstruktur, hög ålder hos skogsägaren och bristande kunskaper omfastigheten och virkesmarknaden. Mot den angivna bakgrunden tar jordbruksministern ipropositionen upp några av de problem som angivits avvirlcesförsörjningsutredningen och föreslår förändringar i syfte att ökautbudet av virke frän de svenska skogarna och förbättraförutsättningarna för ett aktivt skogsbruk. Han erinrar därvid om att det råderbred enighet om att avverkningarna kan öka från dagens låga nivå.Ökningspotentialen finns inom delar av den privata skogsägargruppen. Deåtgärder som förordas tar sikte på de skogsägare som av olika skäl är passivaeller har låg aktivitet i sitt skogsbruk. I kommittémotion 571 framhåller i m.fl. (m) att det normala tillståndet i en marknadsekonomi är att kortsiktiga obalanser ständigt uppstår på grund av ändrade förutsättningar. Även om otvivelak- 3 tigt merskog skulle kunna avverkas än vad som görs är åtgärder för att JoU1985/86:26 tvinga fram virke ur skogen dock principiellt förkastliga, anförmotionärerna. Import är ett naturligt sätt att komplettera råvaruförsörjningenmed. Motionärerna upprepar mot den bakgrunden ett krav som tidigare framförtsom en total översyn av skogsvårdslagen (yrkande 15) och hänvisar i dettasammanhang till sina motioner l985/86:Jo307 och 1984/85:2038. En förenkling avskogsvårdslagen i den riktning som anges i nämnda motioner skulle få tillresultat att garantera en god tillgång till skogsråvara genom att deenskilda skogsägarna ges bättre möjligheter till egna initiativ. Enligt motion578 av () bör paragrafen i skogsvårdslagen omtvångsavverkning tas bort. Utskottet delar regeringens uppfattning att den påtagligaoch långvariga underavverkningen är ett allvarligt samhällsekonomiskt problem.Skogsindustrins utveckling har hämmats som en följd av den låga avverkningstakten.Delvis har denna kunnat kompenseras genom import av råvara men importen ger isin tur samhällsekonomin direkta kostnader. Sammantaget har underavverkningenhaft konsekvenser för bytesbalansen. Vad utskottet anfört innebär att utskottet avvisarmoderata samlingspartiets förslag om en utredning syftande till övergång skogspolitik helt vilande på marknadsekonomins grunder. De motionsförslagsom åberopas i motion 571 har utförligt behandlats av utskottet i betänkandenaJoU 1985/ 86:9 och JoU 1985/86:13 punkt 17. Som utskottet framhöll i sistnämndabetänkande skulle ett bifall till vissa av de förslag som framfördes i motioneninnebära en principiell omläggning av skogspolitiken i väsentliga hänseenden.Utskottet slog i sitt av godkända betänkande fast att degrundläggande principer som var vägledande skogspolitiska beslutalltjämt äger sin fulla giltighet, och avstyrkte motionen på den grunden. Medsamma motivering avstyrker utskottet motion 571 yrkande 15. Även yrkanden liknande det i motion 578 om upphävande av"tvängsav-verkningsparagraferna" i skogsvärdslagen, varmed tordeavses en del av 14 § andra stycket, har tidigare avslagits av (JoU1985/86:13). Som utskottet därvid framhållit kan avverkningsreglerna iskogsvårdslagen, rätt hanterade, bli ett verksamt medei för att fä fram mervirke. Utskottet avstyrker motionen. Vissa åtgärder på skogspolitikens område Jordbruksministern erinrar om att skogsmarkens ägaresvarar för att slutavverkning bedrivs i lämplig omfattning så att en jämnåldersfördelning av skogen på hans brukningsenhet främjas. För varje hel10-årsperiod gäller enligt skogsvårdslagstiftningen en högsta tilläten arealsom får slutavverkas och en lägsta areal som måste slutavverkas. Högsta ochlägsta slutavverk-ningsareal är beroende av bl. a. andelen slutavverkningsbarskog på bruk-ningsenheten och markens produktionsförmåga. Minimiavverkningsskyldigheten skall vara fullgjord förstagängen . Det ankommer på skogsvårdsstyrelserna att igod tid informera berörda skogsägare om detta. Uppskattningar visar enligtpropositionen att intensifierad information och rådgivning skulle öka detårliga virkesutbudettill och med med 5 7 milj. m'sk i förhållande till JoU 1985/86:26nuläget. Det ornedelbara behovet av ökade avverkningar gör det angeläget att skogsvårdsstyrelsernaunder en treårsperiod tillförs resurser för att öka information, rådgivning ochtillsyn i direkt kontakt med skogsägarna. Jordbruksministern föreslär motbakgrund av detta att skogsvårdsstyrelserna för sina myndighetsuppgifter förnästa budgetär tillförs 8,5 milj. kr. utöver vad som har beräknats i åretsbudgetproposition. Jordbruksministern betonar vidare att det i första hand ärvirkesmarknadens parter som har ansvaret för att virkesförsörjningen fungerar.Det är emellertid angeläget att även skogsvårdsstyrelserna i sin verksamhet kaninformera om virkesmarknaden och efterfrågan pä skogsråvara. En viktigförutsättning för en rådgivningsinsats från skogsvårdsstyrelserna sida är etttillfredsställande faktaunderlag om det lokala skogstillståndet. Därför börresurserna för de översiktliga skogsinventeringarna (ÖSI) ökas under entreårsperiod. Rambeloppet för de översiktliga skogsinventeringarna bör förnästa budgetär räknas upp med 4,5 milj. kr. till 50,5 milj. kr. Enligt propositionenbör det sammanlagda rambeloppet under nionde huvudtitelns anslag Bidrag tillskogsvärd m. m. sålunda ökas med 4,5 milj. kr. i förhållande till vad som harförordats i årets budgetproposition. Regeringens förslag tillbakavisas i tyå motioner. KarinSöder m. fl. (c) erinrar i motion 567 om att i motioner under enföljd av år krävt att skogsvärdsavgiften skall tas bort och att de skogligabidragen med undantag av dem som har regionalpolitisk karaktär bör avskaffas.Motionärerna avvisar därför förslagen om anslagsökningar såväl till skogsvårdsstyrelsernasmyndighetsutövning (yrkande 20) som till de översiktliga skogsinventeringarna,(yrkande 21). I motion 571 (m) påpekas att det finns ett behov av att informeias. k. passiva skogsägare om skogsvårdslagens krav. Skogsvårdsstyrelsernasverksamhet bör enligt motionärerna inriktas pä att nå dessa skogsägare.Anslaget behöver dock inte ökas, då de erforderliga insatserna enligt motionenkan genomföras genom omdisponeringar av styrelsernas nuvarande verksamhet(yrkandena 5 och 6). 1 motionen avvisas även förslaget om en ökning av anslagettill den översiktliga skogsinventeringen. Motionärerna anser liksom tidigareatt ÖSI inte bör bedrivas så ambitiöst. De erinrar vidare om att de i dessasammanhang krävt en minskning av skogsvårdsavgiften och föreslår, för attfinansiera den minskningen, en minskning av ramanslaget Bidrag till skogsvårdmed 117 milj. kr. (yrkande 7). Utskottet delar jordbruksministerns mening attvirkesutbudet bör kunna förbättras genom ökade insatser från skogsvärdsstyrelsernas sida genom information, rådgivning och tillsyn. De ökade insatserna bör främst rikta sig mot skogsägare som av olika skäl framstår som passiva. Utskottet finner det tillfredsställande att regeringen föreslär ökad medelstilldelning för des sa insatser. Som jordbruksministern påpekar är det nödvändigt att även virkesmarknadens parter intensifierar sin information och att denna blir entydig. 1 första hand är det parterna som har ansvaret för att virkesförsörj ningen fungerar. Utskottet är även ense med jordbruksministern om att de översiktliga skogsinventeringarna bör påskyndas för att skogsvårdsstyrel serna skall få förbättrat faktaunderlag för information. desbifalla regeringens förslag om ökning av anslaget Skogsvårdsstyrelser- JoU1985/86:26 na: Myndighetsuppgifter och Bidrag till skogsvård. Utskottetavstyrker därmed motionerna 567, yrkandena 20 och 21 samt 571, yrkandena 5, 6 och7. I propositionen aviseras en uppmjukning avransoneringsbestämmelserna enligt skogsvärdsförordningen för att underlättaskogsägarnas tillämpning av reglerna samt för att uppnå en jämnarevirkesförsörjning på lång sikt. Slutligen föreslår regeringen attskogsstyrelsens rörliga kredit i för att hållaskogsvårdsstyrelserna med likvida medel för deras uppdragsverksamhet och frö-och plantverksamhet ökas från 65 milj. kr. till 90 milj. kr. Ökningen motiveras av att beredskapsarbetenas finansiering samtreglerna för inleverans av skattemedel ändrats. 1 partimotion 566 av m. fi. (fp) yrkasavslag på förslaget om ökning av skogsvårdsstyrelsernas rörliga kredit. Enligtmotionärerna får sådana regler som de i propositionen åberopade effekter förmånga myndigheter. Motionärerna kan inte inse att just börkompenseras för dem. Utskottet har vid olika tillfällen framhållit att deändrade regler som gäller för finansieringen av beredskapsarbetendrabbat i särskilt hög grad skogsvården. Mot bakgrund härav är det enligtutskottets mening tillfredsställande att regeringen nu föreslår en ökning avden rörliga krediten vilket bör möjliggöra en fortsatt aktivitet iskogsvärdsstyrelsernas uppdragsverksamhet och i frö- och plantverksamheten.Utskottet tillstyrker således regeringens förslag och avstyrker motionensåvitt nu är i fråga (yrkande 21). I ett par motioner betonas vikten av att virkets kvalitetbeaktas. Enligt motion 567 (c) är det angeläget att skogsvårdsstyrelsernas frö-och plantverksamhet tillgodoses. Motionärerna framhåller att dessa resurserbör användas så att en långsiktig kvalitet kan upprätthållas. 1 partimotion568 framhåller m. fl. (vpk) att när nu åtgärder föreslås för attöka avverkningen får kravet på kvaliteten på skogsråvaran inte åsidosättas.Inte minst är detta viktigt, anser motionärerna, när sågverksindustrin nu harstora farhågor för att brist pä kvalitetstimmer uppstår . Enligt utskottets mening är det för det svenskaskogsbruket av stor vikt att kvalitetsvirke produceras i betydande omfattning. Skogsbruket bör därför inriktas pä metoder som ger bättre kvalitet. I det avseendet spelar en rätt utförd och rätt vald föryngringsmetod samt tillgången på högvärdigt frö stor roll. En god rådgivning till skogsägarna är ett av de främsta medlen för att påverka en sådan utveckling. Enligt vad utskottet erfarit avser skogssty relsen att utarbeta skötselrekommendationer under innevarande år i syfte att underlätta skogsvårdsstyrelsernas rådgivning. Utskottet får vidare erin ra om sitt av godkända uttalande i samband med revideringen av avverkningsbestämmelserna . Utskottet framhöll då att bestäm melserna ger utrymme för s. k. värdeproduktion under efter det att ett bestånds lägsta tillåtna slutålder har uppnätts. Utskottet ansåg att, genom att en viss minsta andel slutavverkningsbar skog inte berörs, kunde enkla regler tillskapas som möjliggör produktion av värdefullt sägtimmer (JoU 1982/83:34 s. 14). Med hänsyn till det anförda och till att de ansvariga myndigheterna således effektivt följer och påverkar utvecklingen påkallas 6 enligtutskottets mening icke något särskilt uttalande med anled- JoU1985/86:26 ning av motionerna 567 och 568 såvitt nu är i fråga. 1 flera motioner framhålls den betydelse vägnätet har föravverkningsmöjligheterna. Enligt motion 567 (c) finns det, bl. a. av hänsyntill skogsbrukets regionalpolitiska betydelse, anledning att förbättraförutsättningarna för skogsbruket i framför allt inland.Skogsbilvägarnas utbyggnad har stor betydelse för möjligheterna att ökavirkestillgängen samt skapar i sig också sysselsättning. Mot den bakgrundenbegär motionärerna att regeringen lämnar förslag om en fördubbling av anslagettill byggande av skogsbilvägar i inre zonen, dvs. en ökning till 35 milj. (yrkande 24). 1 motionen erinras om att motionärerna i annat sammanhang krävtatt inga bidrag skall utgå till byggande av skogsbilvägar ovanskogsodlingsgränsen. 1 motion 580 hävdar . Åsling (c) att den snabbastverkande insatsen för att höja produktionen i skogsbruket i inlandvore ett väsentligt ökat skogsvägbyggande. Han yrkar att skallbesluta höja anslaget till skogsbilvägbyggande i med 10 milj.kr. (yrkande 1). Utskottet har viss förståelse för de önskemål som liggerbakom motionsyrkandena om höjda anslag till vägbyggande. Utskottet är dockicke berett att förorda någon anslagsökning i rådande ansträngda budgetläge.Utskottet får emellertid erinra om att såväl beträffande innevarandebudgetår som för /87 beslutat, att 10 milj. kr. hålls ireserv för eventuella sysselsättningsskapande åtgärder i form avskogsbil-vägsbyggnad (prop. 1984/85:100 bil. 11, 1985/86:100, bil. 11, JoU1984/ 85:25 s. 33, JoU 1985/86:13 s. 47). Med detanförda avstyrks motionerna såvitt nu är i fråga. 1 motion 568 (vpk) noteras att möjligheterna till envidareförädling inom skogsindustrin inte omnämns i propositionen. Enligtmotionärerna skulle en utveckling på detta område ge påtagliga förbättringarvad gäller sysselsättning, regional balans och exportvärde. bör enligtmotionen uttala att åtgärder skall vidtas för en ökad vidareförädling. Även imotion 580 (c) pekas på det angelägna i att en ökad del av den skogliga råvarani inland förädlas närmareråvarutillgångarna. Det yrkande som framställs i detta syfte går emellertid utpå minskad tillämpning av stadgandet om regeringsprövning i 136 a §byggnadslagen. Detta stadgande hör icke till jordbruksutskottetsberedningsomräde, varför motionen såvitt nu är i fräga överlämnats tillbostadsutskottet för beredning. Utskottet vill för sin del framhålla att frågan omregionalpolitiska satsningar i icke kan lösas sektorsvis utan snararehar karaktären av att böra göras till föremål för en samlad behandling.Utskottet gör ett motsvarande uttalande vid sin behandling av regeringensförslag till prisstöd för jordbruket i norra (JoU 1985/86:24).Utskottet har således stor förståelse för de synpunkter som framförs imotionerna men är icke berett att i förevarande sammanhang föreslå någonsärskild åtgärd från sida med anledning av yrkande 16 i motion 568. Jordbruksministern framhåller i propositionen attstrukturen på landets 7 jordbruks-och skogsfastigheter är av avgörande betydelse för virkesförsörj- JoU1985/86:26 ningen. Ägostrukturen är särskilt i vissa områdenotillfredsställande. Jordbruksministern har för avsikt att föreslåregeringen att besluta om en översyn av jordförvärvslagstiftningens effekter. Hanframhåller vidare att utbudet av skogsråvara kan påverkas , genomtillämpning av gällande jordförvärvslag. Han pekar särskilt på den bestämmelsei 5 § jordförvärvslagen enligt vilken juridisk person som bedriverskogsindustrien verksamhet i vilken egendomens virkesavkastning behövs pä vissavillkor får beviljas förvärvstillstånd utan krav på avstående av annan egendomsom är av betydelse för jordbrukets rationalisering och i storlek eller värdeungefär motsvarande den egendom som avses med förvärvet. Därvid bör enligtjordbruksministern sådana förvärv prioriteras som tillgodoser de regionalpolitiskaintressena genom att vid ett rationellt utnyttjande av produktionsresursernaskapa största möjliga antal arbetstillfällen inom skogsbruk, jordbruk ochförädlingsindustri. Han betonar även vikten av att lantbruksnämnderna i beslutom förvärvstillstånd tillämpar anvisningarna till 11 § jordförvärvslagen om attålägga förvärvaren att vidta skogsförbätt-ringsätgärder samt att upprätta resp.fullfölja skogsbruksplan. Frågan om en översyn av jordförvärvslagen tas upp i ettpar motioner. I motion 566 (fp) erinras om att redan tidigare (imotion 1985/ 86:Jo244) föreslagit att jordförvärvslagen liberaliseras på såsätt att t. ex. prisprövningen avskaffas. Motionärerna yrkar att den aviseradeöversynen görs skyndsamt och ges klara direktiv i enlighet med vad somredovisats i nämnda motion (yrkande 20). Även i motion 571 (m) upprepastidigare krav (i bl. a. motion 1985/86:Jo2l7) pä en förutsättningslösparlamentarisk utredning av jordförvärvslagen. Enligt motionärerna bör statensinflytande över jordförvärven minska, prisprövningen tas bort och arvslagarbringas i överensstämmelse med varandra. Ägandet bör spridas till allt fier ochdeltidsjordbruk måste tillåtas (yrkandena 12, 13 och 14). Utskottet har vid tvä tillfällen under innevaranderiksmöte avlåtit betänkanden om en översyn av jordförvärvslagen. Då frågansenast behandlades anförde utskottet bl. a. följande: Utskottet kan således konstatera att den aviseradeöversynen nu är förestående. Med hänsyn till vad som i enlighet meddet ovan anförda har framkommit om inriktningen av det kommandeöversynsarbetet, och mot bakgrund också av utskottets uttalanden i samband medden tidigare behandlingen av motioner om jordförvärvslagstiftningen, kanutskottet utgå från att de sakfrågor som berörs i de nu aktuella motionernakommer att bli föremål för överväganden inom ramen för den kommande översynen.Enligt utskottets mening är det inte erforderligt och av tidsskäl måhändaäven mindre fördelaktigt att översynen sker i en parlamentarisk kommitté. 1övrigt bör det ankomma på regeringen att närmare bestämma i vilken formöversynsarbetet skall bedrivas. (JoU 1985/86:20.) Utskottet har självfallet icke nu någon annan inställningtill frågan än vad som redovisats i nämnda betänkande. Som jordbruksministern påpekar i propositionen kommer skogsbrukets problem att behandlas med förtur vid översynen. a. skall den s. k. prisprövningen belysas särskilt. Med hänvis ning till det anförda avstyrker utskottet motionerna såvitt nu är i fräga. Frågan om i vilken mån juridiska personer skall ges rätttill förvärv av JoU 1985/86:26 skogsfastighet tas upp i två motioner. Enligtmotion 567 motsätter sig förändringar i jordförvärvslagen eller desstillämpningspraxis som skulle öka skogsbolagens möjligheter att förvärvaskogsfastigheter. Det kombinerade skogs- och jordbruket är i stora delar avSverige en förutsättning för en positiv landsbygdsutveckling. Den planeradeöversynen borde pröva hur mark kan överföras till de enskildaskogsägarna. Enligt motion 568 ställer sig även kommunisterna heltavvisande till en förändring av tillämpningen av 5 § JFL enligt propositionen.Motionärerna har uppfattningen att i flertalet fall har förvärvstillståndgetts till juridisk person utan att annan egendom avståtts, redan enligtnuvarande praxis.