bet · G901UbU14 · 1985-12-31 00:00:00 — 4. beträffandeskoldelegation för utvärdering attriksdagen avslår motion 1985/86:Ub272 yrkandena 4 och 5, 5. beträffandeprogram för utvärdering av språkundervisningen i attriksdagen avslår motion 1985/86:Ub301 yrkande 1, UbU 1985/86:14 6. beträffandetillsynsmyndigliets skyldighet att vidta vissa åtgärder att avslårmotion 1985/86:Ub291. 7. beträffandeutredning om betygssystemets utformning m. m. attriksdagen avslår motionerna 1985/86:Ub214 yrkande 3, 1985/ 86:Ub223,1985/86:Ub236, 1985/86:Ub255 yrkande 1 och 1985/ 86:Ub803 yrkande 5, 8. beträffande kommuns möjlighet att besluta om flerbetygstillfällen än i årskurserna 8 och 9 attriksdagen avslår motion 1985/86:Ub261, 9. beträffanderätt att gå om en årskurs attriksdagen avslår motion l985/86:Ub255 yrkande 2, 10. beträffandeviss del av förstärkningsresursen attriksdagen godkänner vad som i propositionen har förordats om användning av denicke undervisningsbundna delen av förstärkningsresursen, 11. beträffande en ökning av förstärkningsresursen attriksdagen avslår motion 1985/86:Ub838 yrkande 14 i denna del, 12. beträffandeförstärkningsresursens användning attriksdagen avslår mofionerna 1985/86:Ub202. 1985/86:Ub210 och l985/86:Ub838yrkande 1. attriksdagen godkänner vad som i propositionen har förordats om tjänster förlärarvikarier, attriksdagen med avslag pä motion 1985/86:Ub243 godkänner vad som i propositionenhar förordats om skolledningsresurser i inindre kommuner. 15. beträffande uppdrag som avserskolchefstjänster att avslår motion 1985/86:Ub270. 16. beträffande behörighetsregler förtjänst som lärare i svenska som andraspråk attriksdagen avslår motion 1985/86:Ub827 yrkande 2, 17. beträffandehemspråksundervisning m. m. attriksdagen avslår motionerna 1985/86:Ub215. 1985/86:Ub827 yrkandena 1 och 3.1985/86:Ub832 och 1985/86:Ub838 yrkande 11 och yrkande 12 i denna del, 18. beträffandeden samlade skoldagen m. m. attriksdagen avslår motionerna 1985/86:Ub2l3 yrkande 5, 1985/ 86: Ub813 yrkande 6i denna del och 198.5/86: Ub838 yrkande 9 i denna del, 19. beträffandekurser i datakunskap för flickor attriksdagen avslår motion 1985/86:Ub286 yrkande 1. 20. beträffande vissa fristående skoloratt avslår motion 1985/86:234. attriksdagen a\'slar motion 1985/86: Ub269 yrkande 5. 22. beträffande Estnbka skolan iStockholm UbU 1985/86:14 att liksdagen avslårmotion 1985/86:Ub269 yrkande 2. attriksdagen avslår motion 1985/86:Ub285. 24. beträffandeBladins skola m. m. attriksdagen avslår motionerna 1985/86:Ub217 och 1985/86:Ub302, 25. beträffande beslutsnivå i fråga om prövning avstatsbidrag till fristående skola attriksdagen avslår motion 1985/86:Ub813 yrkande 17, 26. beträffandelokal skolutveckling attriksdagen godkänner vad som i propositionen har förordats om bidrag till lokalskolutveckling, 27. beträffandelokah utvecklingsarbete på lågstadiet attriksdagen avslår motionerna 1985/86:Ub272 yrkande 9 i denna del och 1985/86:Ub838yrkande 10 i denna del, 28. beträffandetidigarelagd skolstart attriksdagen avslår motionerna 1985/86:Ub213 yrkande 1, 1985/ 86:Ub254 och1985/86:Ub304, 29. beträffande de kyrkliga samfundenskulturuthud att avslår motion 1985/86:Ub232, 30. beträffande kultur i skolan altriksdagen med avslag på motionerna 1985/86:Ub272 yrkande 9 delvis ochl985/86:Ub838 yrkande 13 godkänner vad som i propositionen förordats om bidragtill kultur i skolan, 31. beträffandevissa bidrag attriksdagen godkänner vad som i propositionen har förordats om bidrag för studie-och yrkesorientering i glesbygd samt bidrag till kommuner som anordnar praktiskarbetslivsorientering på högstadiet undei än , 32. beträffandematematik i skolan attriksdagen med avslag på motion 1985/86:Ub272 yrkande 11 i denna del godkännervad som i propositionen har förordats om ätgärder för änmet matematik igrundskolan, attriksdagen med anledning av proposition 1985/86:100 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 34. beträffande minskning med ytterligare treprocentenheter av s<(\tsti\dragi'i attriksdagen med bifall till motionerna 1985/86:Ub213 yrkande 19 i denna del,1985/86:Ub272 yrkande I och l985/86:Ub803 yrkande 2 avslår proposition1985/86:100, attriksdagen till Bidrag till driften av grundskolor m. m. med bifall till motionerna 1985/86:Ub213 yrkande 19 i denna del och 1985/86:Ub8l3 yrkande 4. ined anledning av proposition 1985/86:100 och med avslag på motionerna 1985/86;Ub272 yrkande 2 och 11 i motsvarande delar saint yrkande 12, 1985/86:Ub803 yrkande I i denna del, 1985/ 86:Ub813 yrkandena 5 och 6 i motsvarande delar och l985/86:Ub838 28 yrkandena9, 10, 12 och 14 i motsvarande delar samt yrkande 15 för UbU 1985//87 anvisar ett förslagsanslag av 14 . Regeringen har under punkt B 12 (s. 102-104) föreslagitriksdagen att 1. godkänna detsystem för tilldelning och användning av medel för särskilda åtgärder inomgrundskolan som har förordats i propositionen, 2. till Särskildaåtgärder inom för /87 anvisa ett anslag av . 1985/86:Ub838 av m. fl. (m) vari - såvitt nuär i fråga - yrkas 16. att beslutar avskaffa det särskilda anslaget B12. Särskilda åtgärder i samt avslår regeringens förslag att till B12. Särskilda åtgärder i för /87 anvisa ett anslagav 223 7,50 000 kr. Medel under anslaget bör enligt föredragande statsrådetfördelas av länsskolnämnderna till kommunerna i form av dels en allmän resurs,dels en särskild resurs. Minst hälften av den allmänna resursen skall användasför direkta undervisningsinsatser. Det belopp som en kommun får i särskildresurs skall användas för det ändamål som anges av länsskolnämnden. Medlenunder anslaget får inte användas för andra statligt reglerade tjänster än ickeordinarielärartjänster. Utskottet, som erinrar om vad som under föregående punktanförts om tillsynsmyndighets skyldighet att tillse att statsbidrag nyttjastill avsett ändamål, delar föredragande statsrådets uppfattning om medelsanvändningenoch hemställer att godkänner föreslaget system för tilldelning ochanvändning av medel under anslaget. Med hänsyn till att medlen underförevarande anslag avser åtgärder på ett angeläget område kan utskottet intebiträda förslaget i motion 1985/86:Ub838 om att avskaffa anslaget. Yrkande 16 idenna motion bör därför avslås av . 1. beträffande anslagsbeloppet att tillSärskilda åtgärder i med avslag på motion 1985/86:Ub838 yrkande 16för /87 anvisar ett anslag av . 2.beträffande medelstilldelningen m. m. UbU 1985/86:14 attriksdagen godkänner det system för tilldelning och användning av medel försärskilda åtgärder inom som har förordats i propositionen. Närvarande: (). (), LarsGustafsson (s), Per (), (), (), BirgittaRydle (m), (), (), (),(), (), (vpk), KristinaSvensson (s) och (). Bibehållande av vissa resurser i skolan (punkt 1, mom.1) (), () och (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjar"Enligt utskottets" och slutar "detta betänkande" bort haföljande lydelse: Enligt utskottets mening bör de resurser om 168 milj. kr.som frigörs på grund av elevminskningen i få stanna kvar inomgrundskolan. Utskottet föreslår att en anslagspost om , benämndSärskilt stöd för /87, förs upp under förevarande anslag. Medlenbör användas för minskad storlek på klasserna i skolor där detta behövs, föratt trygga fortsatt existens för nedläggningshotade skolor i glesbygd samt förde övriga ändamål som anges i motionerna 1985/86:Ub214, 1985/86:Ub272,1985/86:Ub803, 1985/86:Ub806 och 1985/86:Ub813. Medlen under anslagsposten börfördelas mellan länsskolnämnder och på kommuner enligt de principer som gällerför anslaget Särskilda åtgärder i . Vad utskottet anfört i ärendet bör som sinmening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande bibehållande av vissa resurseri skolan att med bifall fill motionerna l985/86:Ub214 yrkande 4,1985/86:Ub272 yrkande 2 i denna del, 1985/86:Ub803 yrkande 1 i denna del,1985/86:Ub806 yrkande 2 och 1985/86:Ub813 yrkande 5 i denna del som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. Basresursmedeltalpå mellanstadiet m. m. UbU 1985/86:14 (punkt 1, mom. 2) (), () och (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar"Utskottet anser" och slutar "denna del" bort ha följandelydelse: Utskottet anser för sin del att det är nödvändigt attarbetssituationen på mellanstadiet blir rimligare än den är.Genom nuvarande ordning med en låsning av basresursmedeltalet på mellanstadiethar -allteftersom årskullarna i minskat - utvecklingen gått därhänatt mellanstadieskolor i icke-glesbygd ibland fått öka sina klassmedeltal bit över 30, dvs. fill 31, 32 eller 33. Utskottet vill peka på att enlikartad låsning av basresursmedeltalet inte finns på lågstadiet ellerhögstadiet. Mot den bakgrunden föreslår utskottet att medanledning av proposition 1985/86:100 och motionerna 1985/86:Ub272 yrkande 3,1985/ 86:Ub803 yrkande 1 i denna del och 1985/86:Ub813 yrkande 5 i denna delsom sin mening ger regeringen till känna att regeringens låsning avbasresursmedeltalet på mellanstadiet bör upphävas fr. o. m. /88.Regeringen bör utgå från att länsskolnämnderna kan ta sitt ansvar beträffandefastställande av rimligt antal basresurser. dels att utskottets hemställanunder 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande basresursmedeltal påmellattstadiet m. m. att med anledning av motionerna 1985/86:Ub272yrkande 3, 1985/86:Ub803 yrkande 1 i denna del och 1985/86:Ub813 yrkande 5 idenna del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Elevbaserat Statsbidragssystem (punkt 1, mom. 3) () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 9börjar"SÖ har" och på s. 10 slutar "yrkande 10" bort ha följandelydelse: Enligt utskottets mening har ett elevbaseratstatsbidragssystem inte blivit fillräckligt utrett i SÖ:s statsbidragsöversyn.Ett fortsatt utredningsarbete beträffande detta alternativ är både nödvändigtoch önskvärt för att få belysta de konsekvenser som ett sådantstatsbidragssystem kan få för kommuner av skilda strukturer såväl geografisktsom befolkningsmässigt. Vidare är det nödvändigt att som beslutsunderlag fåalternativa modeller för vilka beräkningsgrunder som skall ligga till grund förett elevbaserat statsbidrag. Ett elevbaserat statsbidragssystem skall syfta till attdels ge föräldrar och elever större valfrihet när det gäller att välja skolaför sina barn, dels underlätta ett lokalt inflytande över hur tillgängligaresurser skall disponeras. bör som sin mening ge regeringen till känna vadutskottet anfört om ett elevbaserat statsbidragssystem. deb attutskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse: UbU 1985/86:14 3. beträffandeelevbaserat statsbidragssystem attriksdagen med bifall till motion 1985/86:Ub213 yrkande 10 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Skoldelegation för Utvärdering (punkt l,mom. (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar "Av SÖ:s" och slutar "av " bort ha följandelydelse: En uppföljning och fortlöpande utvärdering avriksdagsbesluten på skolområdet bör ske utanför och oberoende av det ämbetsverksom främst ansvarar för att besluten skall förverkligas, nämligen SÖ. Det är viktigt att skilja mellan två huvudkomponenter ivad som i propositionen kallas för ett nationellt uppföljningsprogram. Den ena komponenten omfattar vad som åliggerSÖ. Det gäller t.ex. framtagande av olika prov m.m. samt att på olika sättfölja den skoladministrativa verksamheten i län och kommuner. Den andra komponenten är politisk och gäller delsställningstaganden till olika uppgifter som insamlas av SÖ och länsskolnämnder.Denna uppgift tillkommer främst regering och riksdag. För att betona betydelsenav dessa frågor är det viktigt att de anförtros en parlamentariskskoldelegation. Regeringen bör därför lägga fram förslag om en sådan. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffande skoldelegation för utvärdering attriksdagen med bifall till motion 1985/86:Ub272 yrkandena 4 och 5 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, Utredning av betygssystemets utformning (punkt 1, mom. 7) (), (), () och () anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjar" De nu" och slutar "yrkande 5" bort ha följande lydelse: För att eleverna skall känna stimulans och mening i detegna arbetet behöver de ställas inför krav. Deras arbetsprestationer bör utvärderas fortlöpande för att understryka att det arbete som utförs är viktigt. Under de år som gått sedan 1979 års beslut om betygen har många frågor väckts kring betygen och deras roll som mätare av kunskaper, som informationsgivare, som urvalsinstrument till högre studier och som stimulansfaktor. Även frågan om relativa betyg kontra kursrelaterade eller målrelaterade har varit aktuell liksom frågan om en 5- eller 10-gradig betygsskala. Mot denna bakgrund anser utskottet att tiden nu är mogen för att tillsätta en parlamenta riskt sammansatt betygsutredning. Detta bör som sin mening ge 32 regeringen till känna. deb attutskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse: UbU 1985/86:14 7. beträffande utredning om betygssystemets utformning attriksdagen med bifall till motion 1985/86:Ub803 yrkande 5, med anledning avmofionerna 1985/86:Ub214 yrkande 3, 1985/86:Ub223, 1985/86:Ub255 yrkande 1 ochmed avslag av motion 1985/86:Ub236 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Betygssystemets Utformning (punkt 1, mom. 7) Per , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "De nu" och slutar med "yrkande 5" bort haföljande lydelse: Betygen har enligt utskottets mening flera viktigafunktioner utöver den självklara uppgiften att tjänstgöra som urvalsinstrumentför fortsatta studier. Betyg är ett betydelsefullt sätt att ge eleven en signalom hur arbetet i skolan gått. Genom att sätta betyg visar skolan sin respektför kunskap och kompetens. Eleverna lär sig att kunskap är något man kan ökamed eget arbete. Betygen främjar rättssäkerheten bäst genom att de på ettklarare sätt än samtal och omdömen kan tas emot av mottagaren. Föräldrarna, menockså skolan, får genom betygen information om hur skolarbetet framskrider.Härigenom kompletteras dagens samtal mellan elever, föräldrar och lärare. Betygsättning med hjälp och ledning av standardprov ochliknande ger skolstyrelsen ett värdefullt instrument för sin utvärdering avskolarbetet. Genom betyg kan elever och föräldrar kontrollera attvärderingen av den enskilde elevens prestationer sker rättvist. Enbart samtalkan leda till en inofficiell och icke-kontrollerbar faktisk betygsättning. Betygssystemet bör mot den bakgrund utskottet här harangivit reformeras på följande sätt: Det nuvarande relativa betygssystemet jämför hur storakunskaper en elev har jämfört med andra elever. Det bör ersättas av ettbetygssystem som i stället mäter elevens kunskaper i förhållande tillläroplanens krav. Betyg skall ges oftare än och med början redan vidutgången av lågstadiet. Antalet betygssteg bör dessutom vara fler än fem. Bådaförändringarna motverkar den onödiga dramatik som finns runt betygsättningen. Utskottet föreslår att med bifall till motionl985/86:Ub255 yrkande 1, med anledning av motionerna 1985/86:Ub214 yrkande 3,]985/86:Ub223 och 1985/86:Ub803 yrkande 5 och med avslag på motion1985/86:Ub236 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört ombetygssystemets utformning. dels att utskottets hemställanunder 7 bort ha följande lydelse: 7. beträffande betygssystemets utformning attriksdagen med bifall till motion l985/86:Ub255 yrkande 1, med anledning avmotionerna 1985/86:Ub214 yrkande 3, 1985/86:Ub223 och 1985/86: Ub803 yrkande 5och med avslag på motion 1985/ 86:Ub236som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet 33 3 1985/86. Avskaffandeav betygen m. m. (punkt 1, mom. 7) UbU1985/86:14 (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar "De nu" och slutar "yrkande 5" bort ha följandelydelse: Utskottet anser att den sociala snedrekryteringen tilllängre och teoretisk utbildning kan motverkas genom betygsfrihet i skolan.Grundskolan bör därför vara helt betygsfri. Utskottet avser att i annatsammanhang föreslå att antalet intagningsplatser till gymnasieskolan skall varaså stort att det räcker till alla ungdomar som vill tas in i gymnasieskolan.Regeringen bör utarbeta närmare regler för ett system med betygsfri intagning,vilket bör presenteras för . Detta bör som sin mening geregeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse: 7. beträffande avskaffande av betygen m. m. attriksdagen med bifall till motion 1985,'86:Ub236 och med avslag på motionerna1985/86:Ub214 yrkande 3, 1985/86 :Ub223, 1985/ 86:Ub255 yrkande 1 och198.5/86:Ub803 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Kommuns möjlighet att besluta om fler betygstillfällenän i årskurserna 8och 9(punkt l,mom. (), Per (), (),(), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar "Likaså avstyrker" och slutar med "och 9" bort haföljande lydelse: Det är enligt utskottets mening rimligt att gå till mötesönkemål om att på försök få ge betyg tidigare än i årskurserna 8 och 9. Imotion 1985/86:Ub26l hänvisas till den ändring i skolförordningen enligt vilkenelevens prestationer i både årskurserna 7 och 8 skall beaktas när betyg ges iårskurs 9. Om i en kommun elever och föräldrar har önskemål om betyg iexempelvis årskurs 7 och en skolstyrelse är beredd att göra de åtaganden sombehövs, bör enligt utskottets uppfattning kommunerna få denna möjlighet. Enkompletterande bestämmelse härom bör införas i skolförordningen. börsom sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört om enkompletterande bestämmelse i skolförordningen. dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse: 8. beträffande kommuns möjlighet att besluta omfler betygstillfällen än i årskurserna 8 och 9 attriksdagen med bifall till motion 1985/86:Ub26l som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Rätt att gå om en årskurs (punkt 1, mom. 9) Per ,och (alla m) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjar"Utskottet erinrar' och slutar "yrkande 2" bort ha följandelydelse: Alla elever har behov av och rätt till goda kunskaper. Föratt förstå UbU 1985/86:14 undervisningen i ett visst moment måste man hatillägnat sig grundläggande kunskaper från föregående moment. Det är nödvändigtatt lärarna fortlöpande följer elevernas kunskaps- och färdighetsutvecklingoch bedriver ett intensivt arbete med varje elev så att ingen lämnar enårskurs, ett stadium eller än mindre i dess helhet medotillräckliga grundläggande kunskaper och färdigheter. En elev bör få gå om en årskurs när elevens vårdnadshavareoch skolan bedömer det lämpligt för honom. SÖ bör komplettera skolförordningensbestämmelser med anvisningar om repetition av årskurs. Detta bör medbifall till motion 1985/86: Ub255 yrkande 2 som sin mening ge regeringen tillkänna. dels att utskottets hemställanunder 9 bort ha följande lydelse: 9. beträffande rätt att gå om en årskurs attriksdagen med bifall till motion 1985/86:Ub255 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Ökningavförstärkningsresursen (punkt 1, mom. 11) Per , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar "Utskottet har" och slutar "motion 1985/86:Ub838"bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i motion 1985/86:Ub838 att39 . bör föras över från anslaget Särskilda åtgärder på skolområdettill förstärkningsresurs. bör som sin mening geregeringen till känna vad utskottet anfört om en ökning avförstärkningsresursen. dels att utskottets hemställanunder 11 bort ha följande lydelse: 11. beträffande ökniitg avförstärkningsresursen att med bifall till motion 1985/86:Ub838yrkande 14 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Förstärkningsresursens användning (punkt 1, mom. 12) Per (), (), (),() och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar "Utskottet vill" och slutar "yrkande 1 avstyrks"bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening bör kommuner och skolenheter gesbåde friheten och ansvaret att sammansätta undervisningsgrupperna som manlokalt finner ändamålsenligt. Mindre grupper leder erfarenhetsmässigt till enbättre studiemiljö och ett lugnare arbetsklimat i skolan. Elever som behöverextra stöd i sina studier kan ofta ges detta inom den ordinarie undervisningensram. Utskottet finner ingen anledning att genom särskilda uttalandenskall ingripa i den lokala bestämmanderätten i dessa hänseenden. Det bör vara möjligtatt inom de ramar som läroplanen uppställer använda en huvuddel av enskolenhets samlade förstärkningsresurs för att generellt minskaklassernas storlek, om det finns skäl för en sådan anordning. Detta UbU1985/86:14 bör med bifall till motionerna 1985/86:Ub838 yrkande 1 och1985/86:Ub202 och med avslag på motion 1985/86:Ub210 som sin mening geregeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 12 bort ha följande lydelse: 12. beträffande förstärknittgsresursensanvändning att med bifall till motionerna l985/86:Ub838 yrkande 1 och1985/86:Ub202 och med avslag pä motion l985/86:Ub2l0 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Förstärkningsresursens användning m. m. (punkt 1, mom. 12) () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar "Utskottet vill" och slutar "yrkande 1 avstyrks"bort ha följande lydelse: Utskottetvill------ görs generellt. Utskottet delar givetvis uppfattningen att det ärvärdefullt med mindre undervisningsgrupper. Om de basresurser som frigörs pågrund av elevminskningen i fär stanna kvar inom ienlighet med förslag i bl.a. motionerna l985/86:Ub214, l985/86:Ub803 och 1985/86:Ub813, kan mindre undervisningsgrupper åstadkommas utan att förstärkningsresursenbehöver tas i anspråk. I övrigt------- yrkande1 avstyrks. Hemspråksundervisning m. m. (punkt 1, mom. 17) Per , och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som pås. 18 börjar"Vid Skantulls" och slutar "denna del" bort ha följandelydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning atthemspråksundervisningen i skolan bör koncentreras till låg- och mellanstadierna. Därigenom ges barnen i de lägre åldrarna den språkliga identitet som är nödvändig för begreppsbild ning och abstrakt tänkande. Det innebär att hemspråksundervisning endast undantagsvis kommer att behövas på högstadiet för att helt utgå ur gymnasieskolan. För elever som kommer till i högre åldrar, får hemspråksundervisningen anpassas till den enskilde elevens behov. Utskot tet anser att de riktlinjer för rätten till hemspråksundervisning m. m. som förordas i motion 1985/86:Ub838 bör kunna utgöra en grund för den ytterligare prövning av hemspråksundervisningens organisation och omfatt ning som utskottet finner nödvändig. Syftet med en sådan prövning bör vara dels att göra hemspråksundervisningen så effektiv som möjligt, dels att begränsa antalet undervisningstimmar. Därvid bör även föräldrarnas roll liksom invandrarorganisationernas medverkan i hemspråksundervisningen särskilt uppmärksammas. Med det anförda föreslår utskottet att riksdagen- begär att regeringen i enlighet med motionsyrkandena återkommer till . med förslag till nya regler för hemspråksundervisningen. nu anfört om nya regler för hemspråksundervisningen i UbU1985/86:14 bör med bifall till motion 1985/86:Ub838yrkande 11 och med avslag på motionerna 1985/86:Ub215, 1985/86:Ub827 yrkandena1 och 3, 1985/86:Ub832 och 1985/86:Ub838 yrkande 12 i denna del som sin meningge regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under,17 bort ha följande lydelse: 17. beträffandehemspråksundervisning m. m. att med bifalltill motion 1985/86:Ub838 yrkande 11 och med avslag på motionerna1985/86:Ub215,1985/86:Ub827 yrkandena 1 och 3, 1985/86:Ub832 och 1985/86:Ub838yrkande 12 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Den samlade skoldagen m. m. (punkt l,mom.