bet · G901AU3 · 1985-12-31 00:00:00 — AU 1985/86:3 I betänkandet behandlas nio motioner rörandeanställningsskyddslagen (LAS) avlämnade under allmänna motionstiden föregåenderiksmöte. De frågor som tas upp i motionerna är i sammanfattning följande; Utvärdering avLAS effekter på arbetsmarknaden Utredning omarbetstagarbegreppel i den arbelsrällsliga lagstiftningen Ändring avturordningsreglerna vid uppsägning Utredning omsaklig grund vid uppsägning Utökatskadeslånd vid ogiltigförklarad uppsägning Ändring avreglerna för provanställning Ändring avreglerna för anställning vid arbetsanhopning Permilleringslöneersällningtill oorganiserade företag 10. Begränsning av den statligalönegarantin vid konkurs. Ulskotlet har avstyrkt samtliga motionsyrkanden.Reservationer har avlämnats av- moderata samlingspartiet (punkterna 1 5 och7 10), (punkt 1) och vpk (punkt 6). Anställningsskyddslagen (1982:80), ofta förkortad LAS,omfattar i princip alla arbetstagare i såväl allmän som privat tjänst. Endastell fåtal kategorier arbetstagare är undantagna. I likhet med den ordning som gäller för andraarbetsrältsliga lagar kan del genom kollektivavtal fastställas regler sommedför avvikelser från anställningsskyddslagens bestämmelser. De grundläggandebestämmelserna om skydd för arbetslagarna är dock tvingande, dvs. de kan intesältas ur spel genom avtal. Lagen utgår från att anställning tills vidare är dennormala anställningsformen. Tidsbegränsade anställningar får endast ske medstöd av regler i lagen eller i kollektivavtal. De fall som avses i lagen ärtidsbegränsade anställningar på grund av "arbetets särskildabeskaffenhet" samt vikariat, praktik- och feriearbeten och tillfälligaarbetstoppar. Tidsbegränsade anställningar får vidare beredas arbetstagare somantingen väntar på att börja värnplikts- eller motsvarande tjänstgöring ellerhar uppnått pensionsåldern. Slutligen ger lagen möjlighet lill provanställningi högst . 1 1985/86. En anställning tills vidare upphör genom att den sägs uppav arbetsgiva- AU 1985/86:3 ren eller arbetstagaren. En tidsbegränsadanställning upphör ulan uppsägning när anställningstiden löper ut ellerarbetet har slutförts. I vissa fall del gäller bl. a. vid provanställning skall arbetsgivaren i förväg lämna besked om all anställningen inte kommer altfortsätta. För uppsägning från arbetsgivarens sida krävs sakliggrund. Motsvarande krav ställs inle för de besked som lämnas närtidsbegränsade anställningar inte skall fortsätta. När del gäller begreppetsaklig grund finns två typfall med olika rättsverkningar och procedurregler.Det ena fallel är arbetsbrist, det andra är uppsägning på grund av enarbetstagares personliga förhållanden. 1 det senare fallet skall skälen varastarka. Ännu starkare skall skälen vara om anställningen skall upphöra genomavskedande med omedelbar verkan. Avskedande fär tillgripas enbart i myckelallvarliga fall. Oavsett om en uppsägning sker pä grund av arbetsbristeller arbetslagarens personliga förhållanden krävs all arbetsgivaren först harprövat möjligheterna lill omplacering. I annat fall anses det inle föreliggasaklig grund för åtgärden. Vid uppsägning från arbetsgivarens sida skall iakttas vissauppsägningstider. Dessas längd är beroende av arbetstagarens ålder. Förarbetstagare under är uppsägningstiden en månad, för dem som fyllt 25 , elc. Längsta uppsägningstid är ochgäller arbetstagare som är eller äldre. Det är att märka all omanställningen pågått mindre än ell halvår är uppsägningstiden oavsett åldernen månad. För en arbetstagare som vill sluta sin anställning är uppsägningstidenockså en månad. Vid uppsägning på grund av arbetsbrist skall fastställasen turordning där huvudprincipen är att den som senast anställts blir den somfår gå först. En tillsvidareanställd arbetstagare som har sagts upp pågrund av arbetsbrist har företrädesrätt till åleranslällning. En motsvarandeäleranställ-ningsrält gäller för arbetstagare som haften tidsbegränsad anställning. Oriktiga uppsägningar och avskedanden kan ogiltigförklarasav domstol. De kan också leda lill att arbetsgivaren åläggs att betalaskadestånd. De lokala fackliga organisationerna har medinflytandegenom rätt till insyn i och överläggningar om arbetsgivarens beslut beträffandeuppsägningar, avskedanden och permitleringar. Slutligen föreskriver lagen att arbetstagare sompermilieras har rätt lill lön och andra anställningsförmåner som omarbetstagaren hade fåll behålla sina arbetsuppgifter. Denna rätt inträdernumera frän första permille-ringsdagen enligt en ny regel som antogs hösten1984 med att statsbidrag infördes till arbetsgivarnas kostnader förpermitleringslöner. 1984/85:544 av m. fl. 3. all hos regeringen begär förslag om ändring ilagen om anställningsskydd som förhindrar arbetsköpare all köpa sig fria frånarbets- kraft ochall skadeslåndsbeloppen räknas upp enligt vad i motionen an- AU 1985/86:3förts. Yrkandena1 och 2 behandlas i belänkandet AU 1985/86:2. 1984/85:781 av m. fl. (c, m, fp) I. att beslutar att hänvisningen till 6 §ulgär i 2 § anställnings-skyddslagen. Yrkande 2behandlas i belänkandet AU 1985/86:1. 1984/85:1122 a\ m. fl. I motionen yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om ändringar i lagen omanställningsskydd. 1984/85:1442 a\ () Imotionen yrkas 1. alt begär all regeringenframlägger förslagom sådan ändring av lagen om statlig lönegaranti vid konkursall statlig lönegaranti blott kan tas i anspråk under en uppsägningstid av 4månader frän konkursulbrotlel, 2. att begär all regeringenframlägger förslag om sådan ändring av arbetsgivaravgiften för finansiering avstatlig lönegaranti som motsvarar den nedsättning som blir följden av den härföreslagna förkortningen av garantitiden. 1984/85:1449 av m. fl. 1 motionen yrkas alt beslular all hänvisningenlill 6 § ulgär i 2 § anställningsskyddslagen. 1984/85:1454 a\ () I motionen yrkas all hos regeringen anhåller omen översyn av I § lagen om anställningsskydd i syfte att undersöka behovet aven utvidgning av den s. k. frikrelsen i mindre förelag. l984/85:22l6av m.fl. (c) 1 motionen yrkas I. all hos regeringen begär en utvärdering avlagen om anställ ningsskydd, LAS, i vad gäller dess effekter pä arbetsmarknad och i vad gäller byråkrati. Yrkande 2behandlas i betänkandet AU 1985/86:4. Motiveringen till yrkandena återfinns i motion1984/85:2214. 1984/85:2656 av () I motionen yrkas alt hos regeringen begär sådanaändringar av SFS lagen (1984:1009) om beslutanderätt för bolag eller annanjuridisk person med uppgift alt lämna permilleringslöneersällning alt imotionen påtalade brister kan undanröjas. 1984/85:2715 av m.fl. (m) I motionen yrkas attriksdagen hos regeringen begären översyn av tolkningen av arbets tagarbegreppel i lagen (1974:12) om anställningsskydd i enlighel med vad som i motionen anförts. 12. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i AU 1985/86:3 motionen anförts om utvidgning av de kategorier som undantas frän lagen (1974:12)om anställningsskydd, 13. all hos regeringen begärförslag till ändringar i lagen (1974:12) om anställningsskydd i enlighet medvad som i motionen anförts, 14. att hos regeringen begären översyn av reglerna för saklig grund för uppsägning i lagen (1974:12) omanställningsskydd, 15. att hos regeringen begärförslag lill ändringar i lagen (1974:12) om anställningsskydd i enlighel medvad som i motionen anförts angående anställningar vid arbetsloppar, 16. att hos regeringen begärförslag lill. ändringar i lagen (1974:12) om anställningsskydd i enlighet medvad som i motionen anförts angående generella regler för sex månadersprovanställning, 17. all som sin mening gerregeringen lill känna vad som i mofionen anförts om utvidgning av möjligheternalill provanställning. Yrkandena I - 10 saml 18-21 behandlas i betänkandena AU1985/86:1 och 5. Den nuvarande lagen, vars huvudsakliga innehåll beskrivitsinledningsvis, tillkom (prop. 1981/82:71, prop. 1981/82:90, AU1981/82:11). Lagen byggde på erfarenheter av bl. a. en lag . Utvärdering av anställningsskyddslagen (LAS) Utvärdering av LAS när det gäller effekter päarbetsmarknaden m. m. krävs i motion 1984/85:2216 av m. fl. (c).Motionärerna anför all lagstiftningen i fräga skyddar dem som är väl etableradepä arbetsmarknaden och har läng anställningstid och att den i motsvarande månhindrar nytilllrädande främst ungdomar. Vidare anförs all möjligheterna tillprovanställning upplevs som krångliga och otillräckliga saml att LAS turordningsregleri den praktiska lillämpningen ofta frängåtts vid personalminskningar. Lagen om anställningsskydd är en av de viktigastelagstiftningsreformerna på del arbetsrällliga områdel i under desenaste decennierna. Genom lagen får arbetstagarna ett rättsligt skydd för sinanställning. Lagens närmare utformning har redovisats i inledningen lill deltabetänkande. De grundläggande reglerna lill skydd för arbetstagarna är tvinganderätt. På vissa punkter får dock träffas kollektivavtal om andra regler änlagens, della gäller bl. a. de i motionen nämnda turordningsreglerna. De frågor som las upp i motionen var väl kända när den nyalagen tillkom och prövades i det sammanhanget. Erfarenheterna sedan år1982 skiljer sig i dessa hänseenden enligt utskottels mening inle frän dem somgjordes vid lillämpningen av den tidigare lagstiftningen. Vissa ändringargjordes i LAS så sent som (AU 1984/85:4). Utskottet finner mol bakgrundav vad nu sagts all en utvärdering av LAS från de utgångspunkter som anges imotionen inle bör ske. Motion 2216 avstyrks därför av ulskoltet. LAStillämpningsområde AU 1985/86:3 LAS gäller i princip alla arbetstagare. Det fåtalkategorier som undantas anges i lagens I §. Dit hör arbetstagare som tillhörarbetsgivarens familj eller är anslällda för arbete i arbetsgivarens hushåll.Vidare undantas arbetstagare som har anvisats beredskapsarbete, skyddat arbeleeller arbele i ungdomslag. Slutligen görs undantag för arbetstagare som medhänsyn lill arbetsuppgifter och anställningsvillkor får anses haföretagsledande eller därmed jämförlig ställning. Två motioner tar upp frågan om LAS tillämpningsområde,nämligen 1984/85:1454 av () och 1984/85:2715 av . (m). I den senare motionen anförs att avgränsningen av de kategorierarbetstagare som undantas frän lagens tillämpning är för snäv. a. på de särskilda problem som kan uppstå vid rekryteringen av högtkvalificerade befattningshavare med specialistfunklioner och föreslår enutredning av möjligheterna att vidga den krets av anställda som med hänsyn lillsina arbetsuppgifter och därmed förenat ansvar bör undantas frän lagen och gesett begränsat skydd. 1 motion 1454 förs fram ett liknande förslag men medinriktning på mindre företag. Utskottet vill först erinra om att när lag antogsskedde en precisering av undantagsreglerna som gjorde dem mera restriktiva äntidigare. Detta gällde bl. a. definitionen av arbetstagare i företagsledandeställning. Syftet härmed var att ge så många arbetstagare som möjligt det skyddför anställningen som lagen erbjuder. All undanta nya grupper av arbetstagarefrän lagens tillämpning skulle därför stå i direkt strid med de intentioner somgäller för denna lagstiftning, vilket utskottet inte vill medverka till. Ifråga om specialister som nämns särskill i motion 2715 torde det när så ärmotiverat vara möjligt att träffa kollektivavtal om tidsbegränsade anställningar.Det anförda innebär att ulskollel avstyrker motion 1454 och motion 2715 iaktuell del. I motion 1984/85:2715 av m. fl. (m) tas ianslutning lill behandlingen av LAS tillämpningsområde också upp frågan omdefinitionen av begreppet arbetstagare i den arbetsrältsliga lagstiftningen. Imotionen erinras om att begreppet har stor räckvidd även utanför arbetsrättensområde och all det är väsentligt att det finns entydiga regler för bedömningenav om en person är att betrakta som anställd eller företagare. Det framhållsvidare att fackliga organisationer har en ambition att vidga arbetstagarbegreppeloch att delta får vittgående konsekvenser för enskilda personer. Man erinrarom att eflersom lagreglerna är allmänt hållna överlåts åt rättspraxis att tolkaarbetstagarbegreppel. Motionärerna menar därvid att arbetsdomstolen i vissadomslut givit begreppet en så vid tolkning att del kan ifrågasättas om den ståri samklang med de avsikter lagstiftaren troligen hade ursprungligen. I motionenföreslås mot denna bakgrund en utredning av arbetstagarbegreppel i denarbetsrättsliga lagstiftningen. Utskottet behandlade ett förslag om översyn avarbetstagarbegreppel (AU 1984/85:3) och lämnade dä en redogörelseför arbetstagarbe-greppets utveckling samt hänvisade bl. a. till pågåendeutredningsarbete inom socialavgifisutredningen. Utredningen har numera slutförtsitt arbete i denna del. 1 * 1985/86. Rättelse: S. 20, de två sistaraderna Står: Motion 1984/85:2656 Rättat till: Motion 1984/85:1442 Arbetstagarbegreppel definieras inle direkt i denarbetsrältsliga lagslift- AU 1985/86:3 ningen bortsett från alt det i 1 §medbestämmandelagen (MBL) finns en tilläggsföreskrift som innebär att s. k.beroende uppdragstagare skall jämställas med arbetstagare. Med arbetsgivareoch arbetstagare åsyftar lagen dem som är arbetsgivare och arbetstagare icivilrättslig mening. I förarbetena lill lagen (prop. 1975/76:105, bil. 1)angavs vissa grundläggande förulsättningar som måste vara uppfyllda för attett arbetstagarförhållande i civilrällslig mening skall anses föreligga.Förhållandel mellan parterna skall vara grundal på avtal. Avtalet skall gå utpå att ena parlen skall prestera arbete för den andra partens räkning, och denpart som åtar sig att prestera arbele skall själv delta i detta. Detcivilrätlsliga arbelslagarbegrep-pets innehåll i övrigt bestäms irättstillämpningen. MBL avsågs inte medföra någon principiell rubbning av dendåvarande rättstillämpningen när det gäller del civilrättsligaarbetstagarbegreppel. Elt drag hos denna rällstill-lämpning beskrivs som enfortgående utveckling mot en mer vidslräckl tillämpning av begreppet. Detanfördes i propositionen all denna ulveckling är önskvärd och all den ocksåhade slöd i förarbelena lill den fidigare lagen om anställningsskydd (prop.1973:129). Utskottet menar för sin del att det finns flera skäl attinte härutöver göra några särskilda preciseringar av arbetstagarbegreppel. Ettskäl är all det alltid kommer att uppslå gränsdragningsproblem av det slag somanges i motionen och där en uttolkning slutligen likväl måste överlåtas åträttspraxis. Ett annat skäl är alt arbetslivet undergår ständiga förändringarsom skulle leda till all definitioner av arbetstagarbegreppel som upplevssom entydiga och preciserade om en lid skulle framstå som överspelade. Utskottetvill tillägga att del är väsentligt att lagstiftningen om anställningsskyddliksom om föreningsrätt, förhandlingsrätt och kollektivavtal, med dess centralabetydelse för ordnade förhållanden på arbetsmarknaden, har ett vidsträckttillämpningsområde. Preciseringar av arbetstagarbegreppel som skulle leda tillall de arbetsrältsliga lagarnas tillämpningsområden minskas kan utskottet molden bakgrunden inte acceptera. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2715i denna del. I LAS (22 §) finns turordningsregler som skall iakttas viduppsägningar på grund av arbetsbrist. Huvudregeln är att arbetstagarnas plats iturordningen bestäms av deras sammanlagda anställningstid hos arbetsgivaren.Arbetstagare med längre anställningstid har med andra ord företräde framför arbetstagaremed kortare lid (principen "sist in först ut"). Vid lika anställningstidger högre ålder företräde. De arbetstagare som är eller äldre färdessutom fillgodoräkna sig extra anställningstid. Arbetstagare över 57 och etthalvt år fick ett förstärkt anställningsskydd (AU 1983/84:22). Däbestämdes att avtal om avvikelser frän turordningen i fråga om sådanaarbetstagare får tillämpas bara om den centrala fackliga organisationen gersitt medgivande. Turordningsreglerna tas upp i motion 1984/85:2715 av AlfWennerfors m. fl. (m) i vilken anförs att utvecklingen visar att lagen letttill såväl mins- kadrörlighet på arbetsmarknaden som svårigheter vid driftsinskränkning- AU1985/86:3 ar. Vid inskränkningar av driften vid ett företag är det enligtmotionärerna av avgörande betydelse att verksamheten såväl under nedskärningensom därefter kan bedrivas effektivt, vilket förutsätter att arbetsstyrkan haren lämplig sammansättning. Likaså innebär en förändrad produktion ofta nya kravpå personalens sammansättning och kompetens. I motionen framhålls att en strikttillämpning av turordningsreglerna enligt LAS i många fall kan innebära attfortsatt drift omöjliggörs, eflersom förelaget inle kan behälla ellernyanställa den personal som fordras för alt bedriva en konkurrenskraftigverksamhet. Dessa problem är särskill stora vid driftsinskränkningar vidmindre och medelstora företag. Motionärerna menar all turordningsreglerna iLAS bör ändras så att arbetsgivaren ges möjlighet att vid omläggning av verksamhetendels behälla arbetstagare med särskilt yrkeskunnande eller annan kompetens,dels upprätta särskild turordning för arbetstagare med i huvudsak jämförbaraarbetsuppgifter. Den ekonomiska grundtryggheten för äldre friställd arbetskraftbör i förstå hand lösas inom ramen för en reformerad arbetslöshetsförsäkring. Liknande ändringsyrkanden framställdes när den nyaanställningsskyddslagen antogs saml i motioner frän allmännamotionstiden påföljande år (se AU 1981/82:11 s. 17-l8ochAU l984/85:4s. 16-18).Vid behandling av dessa frågor föregående höst framhöll utskottet all det ärviktigt alt man håller fast vid anslällningsskyddslagens syfte all värna om iförsta hand de äldre arbetslagarna och arbetstagare med nedsatt arbetsförmågaoch anförde följande; Det bör vidare understrykas att den princip lagen ulgärfrån all de med längre anställningstid har företräde till forlsatl arbeteframför dem med inte är avsedd att vara undantagslös. Avsteg frånprincipen kan göras genom alt utnyttja den möjlighet som står öppen alt träffaavtal om avvikelser frän lagens regler. Delta innebär att arbetsgivarna och defackliga organisationerna i samråd skall försöka komma fram till lösningar somär anpassade till vad situationen kräver i de särskilda fallen. mening är denna väg alt föredra med hänsyn lill lagens syfte attskydda äldre och handikappade arbetstagare. När undanlag görs bör dessa sålundagrunda sig på samförståndslösningar och inte, som motionärerna förespråkar, påbeslut som ensidigt fallas av arbetsgivaren. Inga nya omständigheter har tillkommit sedan dettauttalande gjordes som motiverar ett ändrat ställningstagande. Motion 2715avstyrks alltså i här aktuell del. Saklig grund vid uppsägning Enligt 7 § LAS skall en uppsägning från arbetsgivarenssida vara sakligt motiverad. m. fl. (m) anför i motion1984/85:2715 att förutsättningarna för uppsägning behöver utredas närmareeftersom reglerna i lagen om anställningsskydd har fått en oklar tillämpning.Till grund för uppsägning bör enligt motionärerna ligga en mer nyanseradavvägning av arbetsgivar- och arbetslagarinlressen än som skett. Vidbedömningen bör i högre grad än nu beaktas såväl arbetsgivarens somarbetskamraternas berättigade intresse av alt en enskild arbetstagare inteuppträder på ett sådantsätt att arbetsresultatet eller atmosfären på arbetsplatsen försämras. AU1985/86:3 Motionärerna menar att den enskildes rätt all behålla sill arbeteförutsätter att detta motsvarar rimliga krav på en arbetsinsats. Hänsyn börockså kun- , na tas till de krav som följer med innehav av vissa anställningarantingen pä grund av tjänsteställningen eller på grund av verksamhetens art. Utskottet vill här erinra om all synpunkter av det slagsom läggs fram i motion 2715 prövades redan vid den nuvarande lagens tillkomst.Den tidigare lagens grundläggande regel om saklig grund inle, men uttalanden gjordes om den syn som bör präglarätlslill-lämpningen i vissa fall av uppsägningar och avskedanden, nämligen vidonyklerhet i tjänsten, brottsliga förfaranden och samarbetssvårigheter. 1 detsammanhanget prövades även ett motionsyrkande om en översyn av begreppetsaklig grund med i huvudsak samma inriktning som aktualiserats. Dettayrkande avstyrktes av utskottet, och vann inle heller bifall.Utskottet kan inte finna att motionärerna nu har anfört skäl som ger riksdagenanledning alt frångå de tidigare ställningstagandena och avstyrker sålundamotionen i den behandlade delen. Skadestånd vid ogiltigförklarad uppsägning m. m. I 39 § LAS behandlas de fall dä en arbetsgivare vägrar atträtta sig efter en domstols dom som innebär att en uppsägning eller ettavskedande har ogil-tigförklarats. 1 sä fall skall anställningsförhållandetanses vara upplöst. Arbetsgivaren blir skyldig all utöverlidigare utdömdaskadestånd betala ett särskill skadestånd som beräknas med hänsyn till arbetstagarenssammanlagda anställningstid. Är mindre än fem är skall skadeståndetmotsvara 16 månadslöner. Vid en anställningslid mellan fem och tio är ärskadeståndet 24 månadslöner och för ännu längre anställningstid 32 månadslöner.För arbetstagare som har fyllt är skadeståndet minsl 24 och högst 48månadslöner. För kortvariga anställningar finns en jämkningsregel. Vadmånadslönen beträffar beräknas den efter den lön som utgick när anställningenupphörde. 1 två motioner framhålls att de nuvarandeskadeståndsbeloppen ger ett otillräckligt skydd mol uppsägning som inte ärsakligt grundad. m. fl. (vpk) kräveri motion 1984/85:544 attskadeslåndsbeloppen räknas upp så att ett förelag inle skall kunna köpa sig frifrän arbetskraft. . Vidare förordas en sådan ändring av LAS att om ett avskedhar ogiltigför-klarals genom domstolsutslag skall den avskedade själv kunnavälja mellan åleranslällning eller skadestånd. m. fl. (s) påpekar i motion 1984/85:1122all skadeståndet inte ger förmånsrätt i en arbetsgivares konkurs och ingenrätt lill lönegaranti. Tas skadeståndet till för högt utan att förmånsrättenändras kan skadeståndet försvinna genom att företagel går i konkurs. Motionärernaföreslår därför ändrad förmånsrätt vid konkurs samt att del normeradeskadeståndet skall kombineras med någon typ av lönegaranti. Vad först gäller motion 544 behandlade utskottet hösten1984 (AU 1983/ 84:4) elt likalydande yrkande och anförde att det inle kan varaen praktiskt genomförbar ordning all som motionärerna föreslår låtaarbetslagaren väl- ja mellanskadestånd och alt återgå i arbetet. Det sistnämnda skulle i sista AU 1985/86:3hand medföra att arbetstagaren genom exekutiva åtgärder bereds tillträde tillarbetsplatsen. Därför har lagstiftaren stannat för den lösningen att omarbetsgivaren inle böjer sig för en domstols dom och för det ekonomiska trycksom del särskilda skadeståndet utgör, fär anställningsförhållandet ansesupplöst sä att den ohållbara situationen kan bringas ur världen. Mot dennabakgrund föreslog utskottet inte något initiativ till lagändring i det avseendedet härgäller och ansåg del inle heller vara akiuelll alt öka skadeståndetsstorlek. Till följd av del särskilda skadeståndets konstruktion ökar för övrigtskadeståndsbeloppen automatiskt i takt med höjningarna av lönenivåerna.Utskottet avstyrkte molionsyrkandel. Utskottet avstyrker av samma skäl numotion 544 i aktuell del. Utskottet avstyrker vidare den utbyggnad avlönegarantisystemet som föreslås i motion 1122 och som förutsätter bl. a.förstärkt förmånsrätt för arbetstagare när del gäller ådömda skadestånd enligl39 § LAS bl. a. med hänvisning till det utredninngsarbele som pågår rörandelönegarantin vid konkurser (A 1982:04) LAS medger i 6 § provanställningar med en prövolid avhögst . Om arbetsgivaren inle vill all anställningen skall fortsättaskall arbetstagaren få besked härom senast vid prövotidens utgång. Annarsövergår provanställningen i en anställning tills vidare ("fastanställning"). Bestämmelserna om provanställning är enligl 2 §disposiliva, dvs. de kan ändras genom kolleklivavlal. 1 ire motioner förordas all reglerna om disposilivilelinle skall omfatta provanställning. Yrkande härom återfinns i motionerna1984/85:781 av m.fl. (c, m, fp), 1984/85:1449 av StigJosefson m. fl. (c) och 1984/85:2715av m. n.(m).