bet · G901UbU10 · 1985-12-31 00:00:00 — tid pågrund av omständigheter som den enskilde undervisningsberättigade UbU1985/86:10 inte kunnat råda över anser socialförsäkringsutskottet att deangivna konsekvenserna inte är rimliga och att lagstiftningen bör utformas såatt den enskilde är tillförsäkrad sin rätt till ledighet m. m. även omundervisningen påbörjas först sedan kommunens formella skyldighet att anordnaundervisningen upphört. erinrar om att svenskundervisningenär en del av anordningarna för mottagandet av nya invandrare enligt riksdagensbeslut om riktlinjer för dels denna undervisning (prop. 1983/84:199, UbU 1984/85:6, rskr. 1984/85:77), dels flyktingmottagandet (prop. 1983/84:124, SfU1983/84:27, rskr. 1983/84:295). Undervisningen skall vara en introduktion fillsvenska förhållanden och ge allmänna kunskaper i svenska och om . Det ärangeläget både ur den enskildes och ur samhällets synvinkel att undervisningenkan påbörjas . 1 propositionen anges att undervisning påhalvtid beräknas pågå . Utskottet förutsätter självfallet attkommunerna i sin planering för att ta emot flyktingar även planerar för derassvenskundervisning så att det blir möjligt att påbörja undervisningen under detkalenderår de anländer eller under kalenderåret därefter. Regeringen bör noga följa utvecklingen och om det, somsocialförsäkringsutskottet befarar, visar sig att undervisningen i vissa fallinte kan påbörjas bör regeringen återkomma till medde förslag som uppföljning och utvärdering kan ge anledning till. Utskottet harinte nu underlag för att föreslå en ändring av det föreliggandelagförslaget. EnUgt de riktlinjer för svenskundervisningen som riksdagengodkände bör de som genomgått grundutbildning för vuxna (grundvux) häfått sådana kunskaper i svenska att det är rimligt att förutsätta att denormalt inte är i behov av grund-sfi. I 5 § lagförslaget är en bestämmelseintagen om alt den som är berättigad till grundutbildning för vuxna enligtvuxenutbildningslagen (1984:1118) inte omfattas av kommunens skyldighet attanordna svenskundervisning för invandrare. I motion 1985/86:244 (vpk) yrkande 2 hemställs om en sådanändring av lagförslaget att invandrare som genomgått grundvux också skall kunnagenomgå grund-sfi. Mofionärerna anser att grundvux inte ger samma kunskaper isvenska som grund-sfi och att det därför måste finnas en möjlighet att få deltai grund-sfi efter grundvux. Utskottet utgår från att de invandrare som fårundervisning inom grundvux får sådana kunskaper i svenska m.m. att de intebehöver börja om på nytt med svenskundervisning inom grund-sfi. Deras behov avfortsatt svenskundervisning efter grundvux bör kunna fillgodoses inompåbyggnads-sfi. Erfarenheterna av den förhållandevis nya läroplanen förgrundvux och av den nya svenskundervisningen bör tas till vara i kommandeuppföljningar och utvärderingar. Det får då bedömas i vad mån de nu föreslagnabestämmelserna i något avseende bör kompletteras eller ändras. Med det anfördaföreslår utskottet att avslår yrkande 2 i motion 1985/ 86:244. Utskottet som i övrigt inget har att erinra mot denföreslagna lydelsen av n 5 § ilagen om svenskundervisning för invandrare föreslår att antar UbU1985/86:10 lagförslaget i denna del. Enligt 2. övergångsbestämmelserna till det nu föreliggandeförslaget till lag om grundläggande svenskundervisning för invandrare gällerkommunens skyldigheter och övriga föreskrifter i lagen även personer sotnkomtnit hit, resp. börjat arbeta här, före om de i övrigt ärhänförliga till de kategorier av invandrare som omfattas av lagen. Undervisningenskall erbjudas före utgången av och vara genomförd före utgången avjuni 1991. Någon tidsgräns för invandrarnas rätt tillsvenskundervisning skall inte finnas enligt motion 1985/86:244 (vpk) yrkande 3.Den föreslagna femårsgränsen kommer enligt motionärernas mening att innebäraatt stora grupper kan komma att utestängas från svenskundervisningen.Lagstiftningen om svenskundervisning skall enligt mofion 1985/86:246 (s)yrkande 1 utgå från behovet av svenskundervisning. Mofionärerna begär att riksdagensom sin mening skall ge regeringen till känna behovet av en ny övergripandelagstiftning om grundläggande svenskundervisning, vilken skall lösaproblemet med undervisning av de invandrare som fidigare finns i landet(yrkande 6). Motionärerna anser att det behov av undervisning som dessa grupperhar inte kan tillgodoses inom den föreslagna femårsperioden. I motion1985/86:247 (s) yrkande 2 i denna del hemställs att de fidigare invandrarnasrätt till svenskundervisning skall gälla längre än vad som föreslås ipropositionen. Enligt motion 1985/86:248 (m) yrkande 1 b bör undervisning förfidigare invandrare erbjudas endast dem som är arbetslösa. ansluter sig i sitt yttrande1985/86:2 y till den bedömning som gjordes , nämligen att de tidigareinvandrarnas behov av svenskundervisning skall fillgodoses och att detta börkunna ske . Med tanke på att det är osäkert hur stortdetta undervisnings-behov är bör, som anfördes , riksdag och regeringvid femårsperiodens slut få bedöma det återstående undervisningsbehovet och deresurser detta kan kräva. ansluter sig till dennabedömning och framhåller - liksom socialförsäkringsutskottet - vikten av attden aviserade kartläggningen av undervisningsbehovet genomförs så snart sommöjligt. Utskottet har inhämtat att regeringen givitskolöverstyrelsen (SÖ) i uppdrag att göra kartläggningen. Utskottet behandlari ett följande avsnitt budgetfrågor och tar därvid även upp motionsyrkanden somrör denna kartläggning. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen med avslag på motionerna 1985/86:244 yrkande 3 och 1985/86:247yrkande 2 i denna del antar lagförslaget i vad det avser 2. övergångsbestämmelsernaom tidigare invandrares deltagande i svenskundervisning t. o. m. utgången avjuni 1991. Mot bakgrund av att anslöt sig tillföredragande statsrådets uppfattning att det återstående undervisningsbehovetbör få prövas vid utgången av tidsperioden bör avslå även yrkandena 1och 6 i motion 1985/86:246 beträffande ny lagstiftning om de tidigareinvandrarnas svenskundervisning. Kommunensskyldighet att anordna svenskundervisning skall utgå från , invandrarnas behov avundervisning. Detta uttrycks i 5 § lagförslaget så att UbU 1985/86:10 kommunensskyldighet inte avser dem som har sådana kunskaper i svenska (danska ellernorska) att grundläggande svenskundervisning inte kan anses nödvändig. Dennabestämmelse bör också gälla de tidigare invandrare som enligtövergångsbestämmelserna skall kunna få svenskundervisning. Det bör enligtutskottets mening inte ställas upp några villkor i övergångsbestämmelserna om attinvandrare skall vara arbetslös för att få svenskundervisning. bördärför avslå även yrkande 1 b i motion 1985/86:248. 2.3Undervisningens kvalitet och omfattning Deår 1984 godkända riktlinjerna för svenskundervisningen för invandrare innefattaräven mål för undervisningen och riktlinjer för innehållet i undervisningen(prop. 1983/84:199 s. 14-15). Den kunskapsnivå deltagarna i grund-sfi skalluppnå bör framgå av en läroplan. Enligt de nämnda riktlinjerna börundervisningen i genomsnitt omfatta sammanlagt . Därav bÖrgenomsnittligt avse grund-sfi för dem som fortsätter ipåbyggnads-sfi inom studieförbunden. I dessa fall bör påbyggnads-sfi omfattagenomsnittligt . För dem som kommer att uppfylla kriterierna för AMUbör grund-sfi omfatta genomsnittligt 400 fimmar och för dem som fårpåbyggnads-sfi inom AMU genomsnittligt 300 fimmar. Imotion 1985/86:240 (c) erinras om att utbildningsutskottet ansåg detmycket angeläget att sfi-utbildningen får en likvärdig kvalitet oavsett ivilken form den anordnas. En garanti för en likvärdig kvalitet är, enligt vadutskottet anförde, att staten ställer upp vissa riktlinjer för grund-sfi somanordnarna skall följa, bl. a. beträffande utbildningens innehåll genom enfastställd läroplan. Motionärerna önskar att genom ett tillkännagivandeskall markera för regeringen vikten av att sådana riktlinjer fastställs(yrkande 4 i denna del). Utskottethar inhämtat att SÖ till regeringen överlämnat ett förslagtill läroplan för grundläggande svenskundervisning för vuxna invandrare.Förslaget utgår från de mål och de riktlinjer beträffande innehåll i grund-sfisom godkände är 1984. Läroplansförslaget innehåller allmänna mål ochriktlinjer för verksamheten samt en beskrivning av den kunskapsnivå somdeltagarna skall ha uppnått efter genomgången grund-sfi. Under rubrikenHuvudmoment redovisas de kunskaper som deltagarna bör inhämta och defärdigheter de bör uppnå. Som stöd för undervisningen skall SÖ dessutomutarbeta kommentarmaterial till läroplanen sedan denna fastställts. Utskottethar erfarit att avsikten är att läroplanen skall fastställas inom kort.Motionärernas önskemål om att riktlinjer för verksamheten skall fastställasblir därmed tillgodosett. bör därför avslå motion 1985/86:240yrkande 4 i den nu aktuella delen. Enligt9 § lagförslaget i den nu föreliggande proposifionen upphör kommunens skyldighet i fråga om svenskundervisning när en deltagare har de kunskaper och färdigheter som anges i föreskrifter som meddelas av regeringen, dvs. i den av regeringen fastställda läroplanen för grund-sfi. Kommunens skyldighet i fråga om svenskundervisning upphör även när deltagareninte längre gör fillfredsställande framsteg. Många deltagare i UbU1985/86:10 grund-sfibehöver enligt föredragande statsrådets mening god tid för att Hänsyn måste tas till detta. emellertidhända att en deltagare inte längre gör några I ett sådant fall måste undervisningen upphöra även öm de avseddakunskaperna och färdigheterna inte uppnåtts. om att enmotsvarande föreskrift finns i vuxenutbildningslagen för grundvux. I mofion 1985/86:Ub410 (s) yrkande 2 anförs attstudiefiden för olika deltagare i grund-sfi bör få vara olika lång och attstatsbidragssystemet skall tillåta detta. Enligt mofionärernas mening finns deten risk för att ingen skall anses ha nått målet för grund-sfi utan att ha fått400 resp. 500 timmars undervisning. Om så blir fallet kommer det medproposifionens statsbidragssystem inte att finnas resurser till en väsentligtlängre undervisning för dem som behöver detta. Motionärerna hemställer att ett testskall få användas för att fastställa när den enskilda invandraren uppnåttavsedd kunskapsnivå inom grund-sfi. Ett sådant test bör också kunna användasför att beräkna fidigare invandrares behov av grund-sfi. Någon övre gräns för omfattningen av grund-sfi bör enligtmotion 1985/86:244 (vpk) yrkande 1 inte sättas. I stället bör behovet avundervisning styra omfattningen. Motionärerna anför att invandrarnas behov ärmycket olika och att påbörjad undervisning inte bör få avbrytas därför att denhar pågått i ett bestämt antal fimmar. Undervisning i grund-sfi för anställda invandrare börenligt motionerna 1985/86:242 (fp) yrkande 4 och 1985/86:248 (m) yrkande 2regleras i syfte att underlätta arbetsgivarens planering. Enhgt den förstnämndamofionen bör undervisningen regelmässigt omfatta 500 fimmar och enligt densenare motionen i normalfallet för dem som skall gå vidare fill AMUoch för dem som skall få påbyggnads-sfi genom studieförbunden. Enligt motion 1985/86:247 (s) yrkande 5 bör 9 §lagförslaget få ett tillägg beträffande deltagare som får sluta därför att deinte längre gör tillfredsställande framsteg. Tillägget föreslås få följandelydelse: "Om skäl därtill förehgger kan studierna fullföljas vid ettsenare tillfälle." Motionärerna anför att orsakerna till att en deltagareinte gör några nämnvärda framsteg kan vara många. Deltagaren kan bära på svåraupplevelser från hemlandet eller ha kommit till fel undervisningsform och istället behövt undervisning inom grundvux. Motionärerna anser att orsakernatill att deltagaren inte gör några nämnvärda framsteg bör utredas och attdeltagaren skall ges möjlighet att få börja undervisningen på nytt om särskildaskäl föreligger. Utskottet erinrar om att behovet av en individualiseradundervisning ströks under vid riksdagsbehandlingen av riktlinjer för svenskunder visningen. Föredragande statsrådet framhöll i proposition 1983/84:199 att det är nödvändigt att individualisera undervisningen såväl till omfattning som till innehåll för att möta de mycket olika behov och förutsättningar som finns hos invandrare. Det går därför inte att fixera ett visst antal timmar som allaskall ha, även om man måste utgå från ett genomsnitfiigt antal timmar per deltagare. , som instämde med vad som anfördes i propositionen om behovet av individualiserad undervisning, ansåg det mycket angeläget att invandrarna får en god start i bl. a. genom den 13 På utskottets förslag beslöt UbU 1985/86:10 därför omen ökning av det genomsnittliga antalet timmar i förhållande till förslaget ipropositionen. Utskottet erinrar också om att kommunerna enligt 7 §lagförslaget åläggs ett ansvar för att samråd äger rum om en arbetstagaresdeltagande i undervisningen och om undervisningens förläggning med den berördaarbetsgivaren och den lokala arbetstagarorganisationen i förhållande tillvilken arbetsgivaren är bunden av kollektivavtal. Avsikten med samrådet är attfå till stånd en undervisning där pedagogiska krav tillgodoses och olägenheterför såväl arbetstagare som arbetsgivare undviks (prop. 1985/ 86:67 s. 10 och48). En utgångspunkt för samrådet bör enligt propositionen vara attundervisningstiden för grund-sfi genomsnittligt omfattar för dem somfår påbyggnads-sfi genom studieförbund och för dem som går vidaretill AMU. Eftersom undervisningsbehoven varierar och deltagarna börha möjlighet att få kortare eller längre undervisning än den angivnagenomsnitfiiga längden på grund-sfi måste deltagarnas kunskaper och färdigheterbedömas. I SÖ:s läroplansförslag anges att test bör kunna användas vidfortlöpande diagnoser och bedömningar. Utskottet utgår från att detta görs påett sådant sätt att reella möjligheter till differentiering av studietidenskapas i syfte att beakta deltagarnas skilda behov. Enligt läroplansförslagetbör vidare deltagare med särskilda behov kunna få stödundervisning. De börockså kunna få undervisning i särskild grupp för att undervisningen skall kunnaanpassas efter deras behov. Utskottet utgår från att de deltagare som av olikaanledningar, t. ex. fysisk eller psykisk ohälsa, har svårt att tillgodogöra sigundervisningen får en möjlighet att göra ett uppehåll i undervisningen, om deså önskar, för att återkomma när deras förutsättningar för att fullföljastudierna är bättre. Det är i dessa fall givetvis inte fråga om att kommunensskyldighet har upphört enligt 9 § lagförslaget. Utskottet förutsätter attkommunerna gör en grundlig bedömning innan en sådan deltagare som inte längregör tillfredsställande framsteg får avsluta undervisningen i enlighet med 9 §.Om emellertid en kommun gör en sådan bedömning och undervisningen därför upphörenligt 9 § lagförslaget, finns det inte något formellt hinder för kommunen attvid ett senare tillfälle låta vederbörande delta i undervisning i grund-sfi.Undervisningen sker då inte med stöd i denna lag, och deltagaren får inte enandra gång räknas in i underlaget för rekvisition av statsbidrag. Genom attkommunen nu får ansvaret för både grund-sfi och grundvux bör möjligheterna attse till att invandraren kommer till rätt utbildning förbättras. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1985/86:242 yrkande 4, 1985/86:244 yrkande 1,1985/86:247 yrkande 5, 1985/86:248 yrkande 2 samt 1985/86:Ub410 yrkande 2 ochantar 9 § i lagförslaget. 2.4 Lagförslaget i övrigt beträffande grundläggandesvenskundervisning för invandrare Utskottet har inget att erinra i övrigt beträffandeförslaget till lag om 14 grundläggande svenskundervisning för invandrare. dande- ochövergångsbestämmelserna innebär bl. a. att lagen träder i kraft UbU 1985/86:10den . Vidare får undervisning enligt nu gällande regler somanordnats av studieförbund och som påbörjats efter men inteavslutats före samt undervisning anordnad som arbetsmarknadsutbildningvilken påbörjats före fullföljas efter den 1 juli 1986.Utskottet föreslår att antar lagförslaget i övrigt. I anslutning till4. övergångsbestämmelserna förordar statsrådet (prop. 1985/86:67, bil.2) att de som före har påbörjat svenskundervisning förinvandrare inom arbetsmarknadsutbildningen motsvarande grundläggande nivå börfå fullfölja denna utbildning med utbildningsbidrag på oförändrade villkor.Arbetsmarknadsutskottet har inte haft något att erinra mot detta, ochutbildningsutskottet föreslår att godkänner vad som förordats i dennafråga. I propositionen föreslås anta ett förslag tilllag om ändring i vuxenutbildningslagen (1984:1118) som bl. a. innebär attvuxenutbildningslagen tillförs en bestämmelse med upplysning om den nya lagenom grundläggande svenskundervisning för invandrare. I lagändringsförslagetfinns även en ändring av uttrycket "främmande språk" till uttrycket"andra språk" (i enlighet med vad som anfördes i prop. 1984/85:100bil. 10 s. 96 och 109). Med hänsyn fill det språkbruk som gällt börlagförslagets "andra språk" skrivas i ett ord,"andraspråk". Utskottet föreslår att beslutar i enlighethärmed. har inte - och inte hellersocialförsäkringsutskottet eller arbetsmarknadsutskottet - något att erinra motövriga lagförslag och föreslår att antar dem. 4 Statsbidragssystem och anslagsberäkningar 4.1 Statsbidrag till grundläggande svenskundervisning förinvandrare m. m. Utgångspunkter för ett schabloniserat statsbidragssyste/nför grund-sfi lades fast genom beslut . Med utgångspunkt i beslut föreslås i nuföreliggande proposition 1985/86:67 att kostnadsberäkningarna bör baseras påantalet nyinvand-rade kyrkobokförda kalenderåret närmast föreaktuellt budgetår. Från detta tal bör räknas bort utländska medborgare som harsvenska, danska eller norska som modersmål, utländska medborgare som skall fåsin grundläggande svenskundervisning inom ramen för grundvux samtåterin-vandrade som redan har grundkunskaper i svenska. Antalet invandrare somkan ge underlag för statsbidraget bör läggas fast i det årliga budgetarbetet.Därvid måste antalet kyrkobokförda invandrare baseras dels på faktiska siffrorför tre kvartal, dels pä en prognos för . Såvitt gällerantalet utländska medborgare som beräknas få sin svenskundervisning inom ramenför grundvux får detta antal fastställas i det årliga budgetarbetet. Resursramenför ett budgetår bör anges i antal studietimmar och vara en 15 totalramför riket som inte får överskridas. Regeringen begär UbU 1985/86'10bemyndigande att få justera antalet studietimmar utifrån det faktiska antaletkyrkobokförda nyinvandrade kalenderåret före aktuellt budgetår, eftersomresursramen grundas på en prognos beträffande det fjärde kvartalets invandring.På grund av denna osäkerhet beträffande resursramens slutliga storiek föreslåsanslaget i budgetpropositionen betecknas som förslagsanslag. Den resursram, som grundas på antalet nyinvandradekalenderåret före aktuellt budgetår, får enligt föredragande statsrådets meningses som uttryck för den ambition statsmakterna har för detta budgetår att gegrund-sfi för dels tidigast föregående kalenderår kyrkobokförda nyinvandrade,dels invandrare som väntar på uppehållstillstånd, dels ock - i undantagsfall -invandrare som bott i . Enligt statsrådets bedömning kommer de studietimmar somkommunerna kommer att disponera för grund-sfi att i flertalet fall svara motdet fakfiska behovet. Om invandringen skulle öka väsentligt avses regeringenföreslå att på tilläggsbudget höja resursramen. En resursram uttryckt i studietimmar skall räknas framäven för varje kommun på samma sätt som föreslagits för hela riket. Kommunengaranteras statsbidrag för genomförd verksamhet av det på dettasätt beräknade antalet studietimmar. De resterande av resursramen för hela riketdisponeras av SÖ efter samråd med statens invandrarverk för att, jämte sådanastudietimmar som kommunerna eventuellt inte utnyttjat, fördelas till kommunermed särskilda behov av ytterligare studietimmar. Bland de omständigheter sombör kunna läggas till grund för fördelning av dessa resurser nämns iproposition 1985/86:671, ex. att en kommun åtagit sig att ta emot väsentligtfler flyktingar än vad som legat till grund för beräkningen av kommunensresursram. Det kan också finnas invandrare som har genomgått hela eller del avgrund-sfi de väntat på beslut om uppehållstillstånd men sedermerainte fått sådant tillstånd. Resurserna som SÖ disponerar kan också användas föratt ge kommuner med en nyinvandring om minst sex och mindre än tolv personerresurser upp till vad som motsvarar en grupp om tolv. Kommunen kan även habehov av extra resurser, om den har många tidigare invandrare med behov avgrund-sfi som vill delta i undervisningen. Med hänsyn till den osäkerhet som råder om behovet avgrund-sfi för tidigare invandrare anser statsrådet att en kartläggning börgöras. När närmare kunskaper vunnits om behovet, tas frågan om särskildaresurser för denna grupp upp i samband med budgetarbetet inför budgetåret1987/88. I budgetpropositionen beräknas de personer som kan gegrund för statsbidrag /87 till 12 300. Med en genomsnittligstudietid och en genomsnittlig grupp om tolv deltagare blirantalet studietimmar i grund-sfi 12 300 x 430/12 = 440 750. I proposition 1985/86:67 förordas att statsbidrag bör utgåför varje studiefimme. Detta bör fastställas för varje budgetår. I budgetproposifionen föreslås att bidraget per studiefimme /87 skall uppgå till . Statsbidraget till grund-sfi beräknas således uppgå till 440 750 x 304 = . för att ge utrymme för 3 000 16 deltagareatt få avsluta sina svenskstudier om dessa påbörjats i studieförbun- UbU1985/86:10 dens regi och om deltagarna under denna tidinte hunnit få kunskaper som motsvarar grund-sfi. Enligt motion 1985/86:243 (m) yrkande 1 i denna del börriksdagen uttala sig för ett statsbidragssystem som är kostnadsneutralt iförhållande till anordnare av grund-sfi. Därigenom vill motionärerna bl. a.garantera invandrarna frihet att välja utbildningsanordnare. I mofionerna 1985/86:240 (c) yrkande 1 och 1985/86:244(vpk) yrkande 6 i denna del yrkas att som sin mening bör geregeringen till känna att statsbidragssystemet bör utgå från att kommunernaskall få full kostnadstäckning, I motion 1985/86:Ub414 (c) yrkande 5återkommer motsvarande yrkande beträfffande statsbidragssystemet. Mofionärerna i motion 1985/86:240 yrkande 2 anför vidareatt resurserna under innevarande budgetår varit ofillräckliga, varför detkommer att finnas ett extra resursbehov det kommande budgetåret för dettaeftersläpande undervisningsbehov. Enligt mofionerna 1985/86:246 (s) yrkande 2, 1985/86:247(s) yrkande 3 i denna del och yrkande 4 samt 1985/86:249 (s) yrkande uttala sig för den statsbidragskonstruktion som förordats i enreservafion till organisationskommitténs förslag och som utgår från det faktiskaantalet deltagare i grund-sfi i vad avser dels kyrkobokförda nyinvandrade, delsdem som väntat på uppehållsfillstånd. Vidare avsätts en särskildresursram för tidigare invandrares behov. Med hänsyn fill de mål försvenskundervisningen som godkänt anser motionärerna attomfattningen av grund-sfi inte bör styras av en fastställd resursram utan istället av behovet av undervisning hos både nya och fidigare invandrare samthos dem som väntat på uppehållstillstånd. Vidare måste hänsyn tas - närden totala resursramen för svenskundervisning diskuteras - fill att riksdagenår 1984 förlängde den genomsnittliga undervisningsfiden per person med 100fimmar. Även i motion 1985/86:Ub410 (s) yrkande 1 i denna del förordas att detinte skall finnas någon ram för antalet timmar, vare sig totalt i riket eller iden enskilda kommunen. Statsbidragssystemet bör i stället grundas på detfakfiska antalet undervisningsfimmar som anordnats i enlighet med lagen omsvenskundervisning för vuxna invandrare. I tre motioner, nämligen 1985/86:245 (s) yrkande 1,1985/86:247 (s) yrkande 2 i denna del samt 1985/86:249 (s) yrkande 1, hemställsatt en kartläggning skall göras av de tidigare invandrarnas behov av grund-sfioch påbyggnads-sfi. I motionerna betonas vikten av att en sådan kartläggningsker snabbt.