bet · G901JoU13 · 1985-12-31 00:00:00 — Inriktningenav forskningen bör också vara sådan att den syftar till att med hjälp avkunskap från grundläggande discipliner pröva hur en rationell och ekonomiskväxt-och djurproduktion skall bedrivas i ett biologiskt-ekologiskt sammanhang.En ökad satsning på ekologisk forskning i syfte att klarlägga grundläggandebiologiska samband bör säkerställa en bättre kunskapsbas. Dennaforskningsinriktning bör kunna stimulera och fördjupa även den mer tillämpadeforskningen. Programmet om nya produktionsformer i jordbruket och trädgårdsnäring en syftar till att sätta konsumenternas krav på bättre livsmedelskvalitet i förgrunden för produktionen i hela livsmedelskedjan samt att stärka dessa näringar och ge oss möjligheter att utnyttja våra förnybara naturtillgångar på ett från ekologiska utgångspunkter bättre sätt. En utgångspunkt måste därvid vara att naturresurserna skall användas så att de ger en god och uthållig försörjning utan att miljön skadas. De nya metoderna, som kan väntas komma fram som ett resultat av forskning och teknisk utveckling, bör 74 vara mermiljövänliga än de nuvarande. De bör kunna ge förutsättningar för JoU1985/86:13 en intensiv växtodling samt djurskötsel med bevarande av en godomgivningsmiljö och utan att djuren utsätts för skada. Flera av de egenskapersom bedöms förbättra livsmedlens kvalitet är på ett avgörande sätt bundna tillvår råvaruproduktion. Ny miljövänlig teknik kan väntas leda till livsmedelsråvarormed en högre kvalitet. Detta kan stärka den inhemska produktionenskonkurrenskraft. Ökade forskningsinsatser bör enligt propositionen görasfrämst inom följande ämnesområden. Faktorer som negativt påverkar markens långsiktigaproduktionsförmåga bör kartläggas. Markprocesserna och mikroorganismernas rollbör klarläggas liksom försurningens, erosionens och tungmetallernas påverkansamt näringstillståndet, näringsbalansen, humushållningen, markbiologin och detmarkfysikaliska tillståndet. En intensifierad växtförädling bör kunna ge sorter som ärmotståndskraftiga mot skadegörare. Därmed bör användningen av bekämpningsmedelkunna minska. Frågorna kring olika odlingssystem såsom ökad användning avmellangrödor och minskad jordbearbetning bör därvid ägnas ökad uppmärksamhet.Vidare finns en stor mängd kända och okända ämnen som kan påverka växtlighetenoch odlingssystemen. Så t. ex. ger försurningen och dess verkningar nedsattproduktionsförmåga. Ytterligare forskningsinsatser inom växtförädlingen bör pålång sikt anpassa växtmaterialet till ekologiskt balanserade odlingssystem. Trots omfattande forskningsarbete är vår kunskapemellertid otillräcklig i vad gäller cirkulationen av kväve i olikaodlingssystem. Miljöskador i samband med kväveläckage måste ytterligareuppmärksammas och belysas. Forskningen måste omfatta såväl handelsgödselmedelsom stallgödsel. Konsekvenserna av användningen av bekämpningsmedel måsteockså belysas ytterligare. Effekterna av att svärnedbrytbara bekämpningsmedelkommit ut i naturen har inte i tillräcklig grad uppmärksammats. Vissabekämpningsmedel ger skador på människor, djur och växter. Flera skäl talar fören minskad användning av bekämpningsmedel. Forskning som kan ta fram effektivaoch biologiskt skonsamma metoder att bekämpa skadegörare måste byggas upp. Fören sådan forskningsinsats krävs en satsning på biologiska grundkunskaper ochkunskaper om det agrara ekosystemet. Den kunskap som redan finns hos de etableradeorganisationerna för alternativ odling bör tas till vara och, såsom SJFRföreslår, bearbetas i forskningen. De areella näringarnas produktion kommer attfå en mer varierad användning. Odling av biomassa för energiändamål är föremål för stor uppmärksamhet i många länder. Biomassans möjligheter som industri råvara för exempelvis högvärdiga kemiska produkter uppmärksammas alltmer. En ökad odUng av råvaror för fytokemisk produktion kan bli av väsentlig betydelse för jordbruket och trädgårdsnäringen genom att nya grödor kan tillföras och traditionella grödor kan få nya användningsområ den. För att skapa en konkurrenskraftig industri inom området bör den fytokemiska forskningen förstärkas i huvudsak enligt förslag. De senaste decenniernas ökade kunskaper om djurensproduktionsförmå- JoU 1985/86:13 ga har lett till en kraftig effektivitet ianimalieproduktionen. I takt med biologiska framsteg och genetiska möjligheterhar de tekniska lösningarna utvecklats och förfinats i djurstallarna.Parallellt med kraven på ökad rationalisering och lönsamhet har en följd avdenna utveckling varit att intensiv djuruppfödning premierats framför meraextensiva djurhållningsmetoder. Besättningarnas storlek har ökat. Framför alltinom produktionen av fläsk och ägg och uppfödningen av köttdjur har storleksrationaliseringengått mycket långt. Trots ökade kunskaper om de olika djurslagens krav påinhysningsformer har man inte i tillräckligt hög grad beaktat djurens naturligabeteende vid utformningen av produktionsmetoder. Denna utveckling har medförtproblem från djurhälsosynpunkt. Produktionssjukdomarna hos djuren förorsakarstort lidande och föranleder risker för nedsättning av kvaliteten pålivsmedelsråvarorna. Härtill kommer betydande kostnader förproduktionsbortfall. Det är därför angeläget att forskningen förstärks på detsätt föreslagit. Särskilt betonas vikten av att utvecklingen av tekniskalösningar bearbetas parallellt med de biologiska frågeställningarna. Framsteg inom de biologiska vetenskaperna som kan ge ettmiljövänligt jordbruk och trädgårdsbruk kan ofta inte omsättas i praktiken utanatt ny teknik tas i anspråk. 1 många fall saknas kunskap om sådan ny teknik.Detta h-ar lett till att jordbruket och trädgårdsbruket förbrukar onödigtmycket produktionsmedel såsom energi, växtnäring, växtskyddsmedel, fodermedeloch utsäde. För att minska avståndet mellan biologisk och teknisk forskningfordras en djupare insikt om sambanden mellan teknisk utrustning å ena sidanoch människan, växter, djur och miljö å den andra. För att nå denna insiktkrävs satsningar på grundläggande teknisk kompetens. Härmed avses inte enbartgrundläggande maskinteknisk kompetens utan även kompetens inom den nya mät-,styr- och reglertekniken. I detta sammanhang måste även behovet avförstärkningar inom området mellan grundläggande teknisk forskning och praktisktillämpning uppmärksammas. Ett program rörande angelägna utvecklingsprojektbaserade på avancerad forskning bör därför tas fram. För /87 bedöms behovet av ökade resurserför det föreslagna forskningsprogrammet uppgå till 17 milj. kr. Särskilda projekt pä miljövårdens område Under denna rubrik förordas bl. a. särskilda insatser iRingsjöomrädet, metoder för produktion av handelsgödsel med låg kadmiumhalt,försöksverksamhet med begränsning av kemikalieanvändning m. m. och naturvårdsåtgärderi odlingslandskapet (se punkt 51). Forskning rörande skog och miljö 1 skrivelse 76 bereds tillfälle att ta del avvad som anförts om ett forskningsprogram rörande avskogning i . Över denna del av skrivelsen har utrikesutskottet avgett yttrande till jordbruksutskottet (/)//. a. att det av regeringen nuföreslagna forsk- JoU 1985/86:13 ningsprogrammet ligger helt i linje medtankegångar som tidigare framförts av utskottet. behandlade utrikesutskottet särskiltutförligt miljösituationen i . Det konstaterade bl. a. att sambandenniellan vegetation, närmiljö och klimat var delvis kända och att ytterligareforskning är påkallad (UU 1983/84:15). Utskottet redogjorde också för detomfattande svenska biståndet på miljöområdet. I ett flertal programländer utgörinsatser för markvård, byskogsbruk, energitillförsel och landsbygdsutvecklingde tyngsta inslagen i utvecklingsarbetet. I samma betänkande behandlade utskottet SAREC:s uppgifterpå miljö-forskningsområdet och föreslog att SAREC:s verksamhet borde ses över,bl. a. i syfte att bedöma om det fanns behov av en ytterligare koncentration avinsatserna till områden som tedde sig mest angelägna för svenskt utvecklingsbistånd.Utskottets förslag ledde till den utredning som nämns i skrivelsen. Forskarna är oense om vilken långsiktig inverkan den s. k.drivhuseffekten och andra verk av n-iänniskan kan ha på klimatet. Det äremellertid helt klarlagt att den fortgående skövlingen av skog och förstörelsenav markvegetation i är ett av de största miljöhoten i världen.Orsaken till skogsskövlingen och ökenutbredningen är ofta befolkningens fattigdomoch brist på försörjningsmöjligheter. I skrivelsen pekas på jakten efter ädlaträslag och råvaror för läkemedel och kemisk industri som orsak till skövlingenav tropiska skogar. Under behandlingen avbudgetpropositionen kommer utrikesutskottet att ta ställning till förslaget att21 milj. kr. skall tillföras SAREC /87 för forskningsprogrammet.Därvid får utskottet också tillfälle att närmare ta ställning till inriktningenav SAREC:s arbete på detta och andra biståndsfält. 1 fråga om den inhemska forskningen förordas ett brettsamnianhållet program för skogsforskning vars syfte är att möjliggöra en ökadvirkesproduktion i en balanserad miljö. Totalt räknar föredragande statsrådetmed att ca 100 milj, kr. behöver anvisas för detta ändamål under enfemårsperiod. För /87 bedöms behovet av ökade resurser för detföreslagna forskningsprogrammet uppgå till ca 29 milj. kr., varav ca 21 milj.kr. bör anvisas till och 8 milj. kr., med hänsyn tillforskningsprogrammets vida karaktär, till naturvetenskapliga forskningsrådet(NER). angivna kostnader för skogsforskningsprogrammet bör finansieras medavgjflerna på bekämpningsmedel och handelsgödsel. De åtgärder som behandlats i det föregående bör enligtproposition 74 finansieras med de medel som flyter in i form av miljöavgifterpå bekämpningsmedel och handelsgödsel. Statens inkomster av dessa avgifter varper ca 118,7 milj. kr. Förslagen innebär att medlen /87 fördelas enligt följande Jordbruksforskning Skogsforskning Allmän naturresursforskning nödvändig utrustning m. m. Vattenundersökningar livsmedelsverket Rådgivning till jordbruket Särskildanatur- och H6, G 4, 8,0milj.kr. 2,0milj. 7,5 milj. kr. 0,2milj.kr. 5,0milj. 14,0milj.kr. 28,0milj. 15,0milj,kr. 0,9milj.kr. niondehuvudtiteln nionde huvudtiteln åttonde huvudtiteln nionde huvudtiteln nionde huvudtiteln nionde huvudtiteln nionde huvudtiteln nionde huvudtiteln tolfte huvudtiteln sjunde huvudtiteln 118,7 milj. kr. Syftet med avgiften är att av hänsyntill miljön minska bruket av handelsgödsel och bekämpningsmedel. Omfattningenoch fördelningen av resursinsatserna efter /87 får bestämmas medhänsyn till de avgiftsmedel som flyter in. Som framgår av sammanställningen ovan föreslåsförstärkningar under en rad anslag, varav flertalet under nionde huvudtiteln.Under tolfte huvudtiteln (industridepartementet) föreslås att 15 milj. kr. avavgiftsmedel avsätts för att klarlägga de tekniska och ekonomiskaförutsättningarna att i en fullskaleanläggning framställa etanol grundad påspannmål. Vidare berörs vissa anslag under sjunde och åttonde huvudtitlarna. Anslaget till (G 5) föreslåsuppräknat med sammanlagt , vilken förstärkning i huvudsakfinansieras med avgiftsmedel. Beträffande berörda anslag under niondehuvudtiteln hänvisar utskottet till behand-. lingen av resp. anslagspunkt. Utskottet ansluter sig i allt väsentligt till de ovanredovisade övervägandena angående forskning i fråga om jordbruk,trädgårdsnäring, skog och miljö. De ökade insatserna kan sägas markera envändpunkt i synen på de areella näringarna, även om grunden för detta lagtstidigare, bl. a. genom beslut om livsmedelspolitiken. Utskottet villsärskilt framhålla det värdefulla i att ökad hänsyn tas till debiologisk-ekologiska förutsättningarna i vid bemärkelse. Vidare är det viktigtatt frågorna om livsmedelskvalitet ställs i förgrunden. 1 likhet med utrikesutskottet ställer sig jordbruksutskottetpositivt till det forskningsprogram rörande internationella miljöproblem somavses i skrivelse 76. Som i skrivelsen framhållits är det viktigt att vi ökarbåde vår egen och u-ländernaskunskaper om processerna bakom skogsdöd, avskogning och JoU 1985/86:13ökenutbredning och dessas globala konsekvenser. De i detta sammanhang behandlademotionerna tar bl. a. upp följande frågor - användningen avavgiftsmedel för olika ändamål, - alternativaproduktionsformer i odlingen, - djurvänligaremetoder i animalieproduktionen, - vissaspecificerade forskningsinsatser, såsom skogs- och försurningsforskning,tolkning av natur- och kulturlandskapet m.m. samt miljöfrågor i jordbruket. Innan utskottet går in på de enskilda motionerna bör somett allmänt omdöme framhållas att flertalet av de motioner som avseralternativa metoder i vegetabilie- och animalieproduktionen och specificeradeforskningsinsatser torde vara helt eller delvis tillgodosedda genom de ovanredovisade forskningsprogrammen m. m. Även om dessa motioner innehålleråtskilliga synpunkter som är värda att beakta går utskottet inte in på någonnärmare bedömning härav utan förutsätter att synpunkterna kan beaktas inomramen för de ökade forskningsinsatserna. Vidare vill utskottet framhålla att några av de motionersom innehåller krav på ändrad användning av avgiftsmedel jämfört medregeringsförslaget inte är utformade så att de kan läggas till grund för ettpositivt (verkställbart) beslut från sida. Hit hör yrkanden avinnebörd att under visst anslag anvisar "budgetmedel i ställetför avgiftsmedel". Härvidlag bör framhållas att avgiftsmedlen redovisassom en intäktspost i statsbudgeten och i likhet med övriga inkomster utgör enform av budgetmedel. Motioner med förslag om alternativ användning avavgiftsmedlen bör, för att kunna ställas mot regeringens förslag, i principinnehålla yrkanden om höjning av visst anslag och minskning av annat berörtanslag. 1 den mån förslag framförs - med eller utan precisering av belopp - omanvändning av avgiftsmedel till större belopp än regeringen föreslagit förvisst ändamål men utan motsvarande förslag om minskning inom annatanvändningsområde, kan yrkandet i realiteten innebära en försvagning avstatsbudgeten. Utskottet har vid behandlingen av hithörande motioner ansettsig böra beakta dessa omständigheter. I motion 1985/86:273 (c) yrkas att av influtnaavgiftsmedel avsätter medel för bidrag till gödselvårdsanläggningar. 1 motionenanges inget speciellt belopp och inte heller vilka anslag som bör komma i frågaför höjning eller minskning. Av de skäl utskottet anfört i föregående styckeavstyrks motionen. Enligt motion 1985/86:276 (vpk) yrkande 2, böravgiftsmedel disponeras för utveckling av gödselvårdsanläggningar samt en garantifond för fleråriga försök med övergång till alternativ odling. Detta yrkande motsvaras av ett förslag (yrkande 1) att avgiftsmedel om sanmianlagt 59,1 milj. kr. överförs från anslagen för skogsforskning, miljövårdsforskning. allmän naturresurs forskning och försurningsforskning. Enligt motionen bör emellertid de angivna anslagen beloppsmässigt vara oförändrade. Med hänvisning till vad utskottet inledningsvis anfört avstyrker utskottet motion 1985/86:276. Enligt motion 1985/86:272 (fp) bör avgifismedlen i förstahand användas JoU 1985/86:13 för åtgärder som berör jordbruket och förmiljöförbättrande åtgärder. Motionärerna föreslår att 30 niilj. av deanslag som föreslagits för skogsforskning och försurningsforskning överförstill anslag som berör jordbruk samt natur- och miljöskyddsprojekt. Samtidigthänvisas till fp-motioner som innebär att skogs- och försurningsforskningen fåroförändrade kostnadsramar jämfört med regeringens förslag. Liknande yrkanden framförs i fp-motionen Jo306 (yrkande4). Enligt denna motion bör avgiftsmedlen användas till forskning, alternativodling och miljöförbättringar inom jordbruket. Med hänvisning till vad utskottet inledningsvis anförtavstyrker utskottet motionerna 1985/86:272 och Jo306 yrkande 4. I enlighet med utskottets överväganden rörandeavgiftsmedlens användning avstyrks även motionerna Jo626 (m) och Jo627 (c). I enlighet med det anförda avstyrker utskottet även motion1985/86:283 yrkande 4 (c) om avgiftsmedel för bildande av en fond för övergångtill alternativ odling. Vad beträffar frågan om befrielse frånförmalningsavgift för produkter från alternativodlare bör nämnas att en ansökanhärom bereds i (yrkande 1 i motionen). Utskottet anser siginte böra föregripa regeringens prövning och avstyrker motionen även i dennadel. Från olika utgångspunkter berörs den alternativa odlingenäven i motionerna Jo604 (fp), Jo619 (s), Jo622 (c) och Jo623 (c, m).Motionerna bör delvis kunna tillgodoses inom ramen för det forskningsprogramsom redovisats ovan. Utskottet vill i likhet med jordbruksministern understrykaatt den kunskap som finns hos de etablerade organisationerna för alternativodling tas till vara och beaktas i forskningen. Det bör dock i första handankomma på att göra de erforderliga prioriteringarna mellan olikaforskningsändamål. När det gäller önskemålet om stöd till rådgivning genomalternativodlingens egna organisationer (Jo622) vill utskottet framhålla viktenav att de resurser som satsas på rådgivning används så effektivt som möjligtoch inte splittras på flera huvudmän. Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna Jo604, Jo619, Jo622 och Jo623. Yrkandet i motion Jo202 om särskilt stöd till vissförsöksverksamhet i norra avstyrks likaså med hänvisning tillatt det ankommer på att fördela medel inom ramen för forskningsprogrammet.Som framgår av proposition 74 (s. 9) skall en särskild ledningsgrupp medsakkunskap pä de skilda forskningsområdena knytas till med uppgift bl. a.att bereda frågor om bidrag till forsknings- och utvecklingsprojekt. Motion 1985/86:274 (m). som i sak innebär en ansökan omstöd till ett enskilt forskningsprojekt, avstyrks med samma motivering somutskottet anfört. Enligt motion 1985/86:282 (m). yrkande 1. börlantbruksuniversitetet fä i uppdrag att inom en kostnadsram av 12 milj. kr.projektera ett laboratorium för appliceringsteknik. Medel bör tas från detanslag som föreslagits til! etanolprojektet under tolfte huvudtiteln. Som framgår av regeringens ovan redovisade övervägandenkommer behovet av grundläggande tekniska kunskaper att särskilt beaktas i forsk ningsprogrammet. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motion 1985/ 80 86:282 yrkande 1. I motion 1985/86:277 (c) lämnas ett genomarbetet förslagtill användning JoU 1985/86:13 av avgiftsmedlen med utgångspunkt iriksdagsbeslutet (SkU 1983/ 84:47). Motionärerna föreslår höjningar avvissa anslag och minskningar av andra anslag enligt en särskildsammanställning. Det totala omfördelningsbeloppet uppgår till 33,9 milj. kr.och föreslås fördelat med 5 milj. kr. på rådgivning (anslaget B 2), 5 milj. kr.på tillämpad teknisk forskning, 2,9 milj. kr. på arbetsmiljöforskning, 1 milj.kr, på en professur i alternativ odling (G 1) och resterande 20 milj. kr. på enlantbrukets utvecklingsfond. Utskottet har i det föregående anslutit sig tillregeringens överväganden rörande forskningens inriktning och omfattning ochavstyrker i enlighet härmed motionen såvitt avser medel för teknisktutvecklingsarbete, arbetsmiljöforskning och en utvecklingsfond för lantbruket(yrkandena 2 och 5). Emellertid vill utskottet framhålla att syftet medmotionen i stor utsträckning torde kunna tillgodoses inom ramen förforskningsprogrammen. Utskottet avstyrker motionen även i vad avser minskning avresurserna till skogsforskning (yrkande 5 delvis). Övrigayrkanden i motionen behandlas under resp. anslagspunkt. 1 likhet med c-motionen 1985/86:277 framförs i motion1985/86:284 (m) förslag till en omfördelning av avgiftsmedlen mellan de berördaanslagen. Motionen behandlas delvis under vissa övriga anslagspunkter. I dettasammanhang behandlar utskottet yrkandena 2, 5 och 6 i motionen. Enligt yrkande2 bör uttala att de till naturvetenskapliga forskningsrådet anvisademedlen används för delvis andra ändamål än vad regeringen förordat. Medlen böranvändas till forskning om hur bl. a. kemiska, fysiologiska och biologiskasamband påverkas av användningen av handelsgödsel och bekämpningsmedel. Utskottet utgår från att angivna forskningsändamål kommeratt tillgodoses inom ramen för forskningsprogrammet och finner ingen anledningatt uttalar sig angående användningen av ifrågavarande medel. Yrkande2 avstyrks således. Enligt yrkandena 5 och 6 i motionen bör en betydligtmindre del av avgiftsmedlen anvisas till skogsforskning, motsvarandeskogsbrukets andel av förbrukningen av handelsgödsel m. m. Anslaget G 5föreslås i konsekvens härmed minskat med 21 milj. kr. I enlighet med utskottets överväganden i det föregående omforskningsprogrammets omfattning och inriktning avstyrker utskottet ävenyrkandena 5 och 6 imotion 1985/86:284. 1 några motioner berörs stödet till djurvänligare metoderi animalieproduktionen och hemställs om åtgärder för att begränsa användningenav antibiotika m.m. i djurskötseln. Dessa är Jo610 yrkande 2 (c), Jo518yrkandena 1, 4 och 5 (fp), Jo520 (c) och Jo524 (c). Som framgår av utskottets redovisning i det föregåendekommer behovet av djurvänligare metoder i animalieproduktionen att särskilt beaktas i forskningen. Vad regeringen anfört i denna fråga bör i stor utsträckning kunna tillgodose motionerna Jo610 och Jo518 i motsvarande delar (yrkande na 4 och 5). Vad beträffar användningen av antibiotika bör erinras om att en ny foderlag trätt i kraft (SFS 1985:295). Lagen innebär bl. a. att användningen av fodertillsatser som innehåller antibiotika eller 81 6 1985/8Ö. andrakemoterapeutiska medel i tillväxtbefrämjande syfte förbjuds. Enligt JqU 1985/86:13 förordningen (1985:879)om foder får foder som innehåller antibiotika användas endast efterförskrivning av veterinär i varje särskilt fall. Beträffande läkemedel av detslag som åsyftas i motion Jo524 (amperozid) gäller läkemedelsförordningensbestämmelser, med krav bl. a. på veterinär förskrivning i varje enskilt fall.Utskottet utgår från att angivna bestämmelser tillämpas i enlighet med deöverväganden som låg till grund för foderlagstiftningen och att ansvarigamyndigheter - bl. a. lantbruksstyrelsen - har uppmärksamheten riktad påhithörande frågor. Det bör tilläggas att s.k. samordningskonferenser ordnatsför olika veterinärkategorier med företrädare för lantbruksstyrelsen,, apoteksbolaget, fodertillverkare och läkemedelstillverkare. Enbetydande enighet har därvid yppats om att det är motiverat att iaktta storrestriktivitet vid all användning av antibiotika. Med det anförda föreslår utskottet att motionerna J06IO,Jo518, yrkandena 1, 4 och 5 och Jo524 lämnas utan någon ytterligare åtgärdfrån sida. Yrkanden om särskilda utrednings- och forskningsinsatserm.m. framförs i följande motioner: - J06OI (s) (ökad forskning om skogsdöden isödra ) - J06O2 (c) (en studie av åtgärder t. ex. påLaholmsslätten av åtgärder som - J06I2 (m,fp, c) (prioritera vid tilldelning av medel för forskning - J06I7(s) (ökade forskningsinsatser kringädellövskogen med lokalise- ring iMalmöhus län) - J06I8(c) (stöd till lokala växtsorter,utredning angående växtförädlings- industrin,inordna genbankerna under FN) - Jo625(c) (ökad forskning om försurningensoch tungmetallernas inver- kan påmänniskor m. - Jo714(s) (ökad forskning om naturområdenasbiologiska status och betydelseför miljö och rekreation) - Jo719(s) (utbildning och forskning inomområdet tolkning av natur- och - Jo750 (vpk) (ett åtgärdsprogram för bättre miljöskydd ijordbruket) - Jo763 (vpk) (åtgärder mot eutrofiering av - börbekostas med Flertalet av de uppräknademotionerna bör enligt utskottets mening kunna tillgodoses inom ramen för deföreslagna forskningsinsatserna. 1 anslutning till motion J06I8 bör tilläggasatt en utredning genomförts om samverkan inom de svenska växtförädlingsföretagen.Vidare bör nämnas att Nordiska genbanken samarbetar med FAO, som är ettFN-organ. Motionerna Jo714 och Jo719 tar upp ett forskningsområde som i ochför sig förtjänar att beakta men som närmast tillhör ochlantbruksuniversitetets ansvarsområde. I anslutning till motion Jo750 bör framhållas attjordbruksnämnden har bemyndigande att belägga ammoniak med avgift. Beträffande synpunkterna på animalieproduktionen bör nämnas dels att vikten av en geografisk 82