bet · G901SoU18 · 1985-12-31 00:00:00 — om anslag till m. m. (prop.1985/86:100bil. SoU 1985/86:18 Utskottet tillstyrker i betänkandet regeringens förslagtill medelsanvisning under avsnitt A. m.m. I anslutningtill anslaget A 3. Forsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet behandlas23 motionsyrkanden om bl. a. olika insatser på forskningens område. M-ledamöterna reserverar sig till förmån för sitt förslagom ett tillkännagivande om inriktningen av välfärdspolitiken. C-ledamöternareserverar sig till förmån för dels ett förslag (c) om inriktningen av arbetetför att begränsa antalet socialbidragstagare, dels ett förslag (c) om ettövergripande handlingsprogram för barn i storstadsmiljö. Vpk-ledamotenreserverar sig dels för sitt förslag om en riksnorm för socialbidragen, delstill förmån för två motionsyrkanden (vpk, c) om forskning om ofarligadentalmaterial. FEMTE HUVUDTITELN Proposition 1985/86:100 bil. Utredningar m. m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkternaA 1. och A 2. (s. 18 och 19) samt hemställer 1. att riksdagenför /87 till anvisar ett förslagsanslag av22 , 2. att för /87 till Utrednitigar 171. m. anvisar ettreservationsanslag av . Forsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet Regeringen har under punkt A 3. (s. 19-21) föreslagitriksdagen att till Forsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet /87 anvisa ett reservationsanslag av . 1 1985/86. Motioner SoU 1985/86:18 I motion 1985/86:So206 av m. fl. (m)hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 1), att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om inriktningen avvälfärdspolitiken. I motion 1985/86:So210 av () och EwaHedkvist () hemställs att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om forskning kring kvinnor medalkoholproblem. I motion 1985/86:So216 av m. fl. (s)hemställs att hos regeringen begär att en låginkomstutredningtillsätts enligt vad som angetts i motionen. I motion 1985/86:So217 av m. fl. (c)hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till kännavad som anförts om inriktningen av arbetet för att begränsa antaletsocialbidragstagare. Motivering till motionsyrkandet finns i motion1985/86:Sf243. I motion 1985/S6:So229 av m.fl. (s)hemställs att hos regeringen begär förslag om åtgärder somunderlättar situationen för de ensamstående inom arbetsmarknads-, utbildnings-,bostads- och socialpolitikens ram. I motion 1985/86:So233 av andre vice talman m. fl. (fp, c) hemställs att hos regeringen begär att resurser ges till den ekonomiska forskningen så att frågan om alkoholensekonomiska effekter kan kartläggas med högsta möjliga forskarkompetens.Motivering till motionsyrkandet finns i motion 1985/86:Sk816. I motion 1985/86:So243 av () ochMargareta () hemställs att som sin mening ger regeringentill känna att forskning och utvecklingsarbete, som avser att ge fördjupadkunskap om de socialt mest utsatta barnens livsvillkor, bör prioriteras. I motion 1985/86:So244 av () och () hemställs 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag till allergiförebyggande åtgärder bland barn ochskolungdomar, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag till "idébank" för insamlande averfarenheter om allergiframkallande ämnen och medel, 3. att riksdagenhos regeringen begär förslag till en "allergikommission", sammansattav representanter för olika myndigheter, experter och övriga intressenter inomsocialstyrelsen. I motion 1985/86:So247 av m.fl. (vpk) hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna att en riksnorm börutarbetas för att få till stånd mer rättvisa socialbidrag. Motiveringtill motionsyrkandet finns i motion 1985/86:Sf321. 1 motion 1985/86:So251 av m.fl. (c) hemställsatt beslutar begära att regeringen låter barnmiljörådet med beaktandeav vad somanförts i motionen utarbeta ett samlat och övergripande handlingspro- SoU1985/86:18 gram för barn i storstadsmiljö. I motion 1985/86:So254av m. fl. (c)hemställs, såvitt härar i fråga (yrkande 3), att beslutar hosregeringen begära förslag till styrning av forskningsmedel så som i motionenanförts. I motion 1985/86:So255 av () och AnitaBråkenhielm (m) hemställs, såvitt här är i fråga, (yrkande 2), att riksdagenhos regeringen begär en noggrann kartläggning av alkoholens skadeverkningarframför allt på de familjesociala och. medicinska områdena men även beträffandealkoholskador i form av olyckor, våldsbrott, försämrad samhällsekonomi m. m. I motion 1985/86:So411 av m. fl. (vpk)hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 3), att som sin mening gerregeringen till känna att forskningen måtte intensifieras för att få fram nyaofarliga dentalmaterial. I motion 1985/86:So418 av m.fl. (s)hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om forskning kring barnlöshet. I motion 1985/86:So422 av m.fl. (s)hemställs 1. att riksdagenanhåller att regeringen ger i uppdrag att ta initiativ så attpsykologiska/sociala utredningar samt psykologisk stödbehandling kommer tillstånd vid barnlöshetsutredningar, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om attforskningen kring barnlöshet bör inriktas på att förebygga barnlöshet. I motion 1985/86:So428 av () och JanHyttring (c) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandena 1 och 2), 1. att riksdagenhos regeringen begär att forskare som arbetat med provtagning ochforskning om kvicksilverförgiftning får medel till fortsatt arbete, 2. att riksdagenhos regeringen begär att forskning om ersättningsmaterial intensifieras. I motion 1985/86:So435 av m. fl. (s)hemställs, såvitt härar i fråga (yrkande 2), att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om att den medicinska ochbiologiska kvinnoforskningen ges prioritet. I motion 1985/86:So457 av m.fl.(fp) hemställs 1. att hos regeringen begär förslag tillåtgärder för att tillgodose behovet av utbildning i medicinsk etik, 2. att hos regeringen begär attsekretessfrågorna kring de forskningsetiska kommittéernas verksamhet klarläggs. utskottet SoU 1985/86:18 Från anslaget utgår bidrag till forsknings- ochutvecklingsarbete, FoU, samt försöksverksamhet inom socialdepartementetsverksamhetsområde. Som beredningsorgan till regeringen då det gäller att gebidrag från detta anslag finns delegationen för social forskning (DSF).Delegationen har också till uppgift att initiera och stimulera FoU inomsocialdepartementets ansvarsområde. I den av antagna propositionen om forskning (prop.1983/ 84:107, UbU 28, rskr. 401) fastställdes en treårig forskningsram.Socialdepartementet tillfördes 5 milj. kr. för forskning om viktiga probleminom social- och hälsovårdsområdet. Under /85 har tre av delegationenstillsatta initiativgrupper avslutat sitt arbete. De har bl. a. inventeratforskningsbehov inom områden där hittillsvarande insatser bedömtsotillräckliga. De tre områdena är hälso- och sjukvårdsforskning, hälso- och sjukvårdenssamt medverkan i samhällsplaneringen och forskning inomsocialförsäkringssystemet. Ytterligare en initiativgrupp har framlagt förslagom dokumentation av social forskning samt information om dess resultat. Eninitiativgrupp för handikappforskning beräknas redovisa resultaten avsitt arbete. Delegationen har med utgångspunkt iinitiativgruppsrapporterna gjort prioriteringar . För hälso- och sjukvårdsområdet prioriteras forskning omsjukdomars utbredning och uppkomst med särskild hänsyn till sociala faktorersamt forskning om hälsoekonomi och inflytandefrågor. Forskning om nya arbetsmetoderinorn psykiatrin och om åldrandet ges också hög prioritet. Då det gäller samt hälso- och sjukvårdensmedverkan i samhällsplaneringen har högsta prioritet givits för teoriutvecklingrörande orsakssambanden mellan strukturella förhållanden och sociala ochmedicinska problem. Det gäller också forskning om processer och förhållandeneller åtgärder som leder till bra alternativt dåliga närmiljöer. a. forskning om och analys av värd- och serviceutnyttjandetinom socialtjänst och sjukvård. För socialförsäkringsforskningen prioriteras grundläggandesocialpolitiska och välfärdsteoretiska analyser av försäkringen, ekonomiskaanalyser av försäkringen, frågan om socialförsäkringens samspel medutvecklingen på arbetsmarknaden samt juridisk och rättssociologisk forskning omförsäkringens förvaltning och tillämpning. För samtliga områden betonas betydelsen av återkommandekunskapssammanställningar och analyser av tidigare utförd forskning. Vidareredovisas initiativ som DSF tagit i syfte att göra forskningsresultatentillgängliga för brukarna. Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning avseende anslaget A 3. Forsknings- och utvecklingsarbete samtförsöksverksamhet. Socialbidragens utveckling rn. Utskottet vill inledningsvis lämna vissa allmännabakgrundsuppgifter till de motionersom behandlas under detta avsnitt. SoU 1985/86:18 kännetecknades utvecklingen avsocialbidragen av en stadig minskning av såväl antalet bidragstagare somkostnaderna för utgivet socialbidrag. vände emellertid denna trendoch fram t. o. m. 1984 har det skett en kraftig ökning både av antaletbidragstagare och av kostnaderna. Antalet bidragstagare (samtliga medlemmar i de hushåll somfick socialbidrag) 1984 (524 652) motsvarar ungefär antalet bidragstagare 1972(520 552). av socialbidragstagarna 1984 utgörs av hushåll utan barn. Denstörsta gruppen socialbidragstagare () utgörs av ensamma mån. Ensammakvinnor utan barn är dock den grupp som procentuellt sett ökat mest under1980-talet (från av bidragstagarna). av befolkningen ficksocialbidrag . Vid jämförelse kommunvis varierar andelenmellan 1 och av befolkningen. utgivna bidrag uppgick till 2 759 milj. kr.,vilket motsvarar 907 milj. kr. Detta belopp kan jämföras medvad som utgick , vilket motsvarade 444 milj. kr. räknat priser(Statistiska meddelanden från SCB S 34 ). Mot bakgrund av den kraftiga ökningen av antaletsocialbidragstagare av tillsatte regeringen inovember 1985 en arbetsgrupp för att analysera orsakerna till socialbidragensutveckling. I analysgruppen ingår representanter för ,statsrådsberedningen, arbetsmarknads- och bostadsdepartementen, ,(), och . Analysgruppen skall enligt sina direktiv inte baraundersöka orsakerna bakom det ökande antalet socialbidragstagare, utan ocksåvilka grupper i samhället, t. ex. barnfamiljer, ensamstående, arbetslösa,ofrivilligt deltidsarbetande, studerande, flyktingar och olika åldersgrupper,som ökar mest av socialbidragstagarna. Till analysgruppens uppgifter hör ocksåatt granska hur skillnaderna i normer mellan kommuner påverkar antaletsocialbidragstagare, liksom att analysera den kommande utvecklingen.Arbetsgruppen skall slutföra sitt arbete års utgång. Redan i slutetav våren skall den presentera en delrapport. Regeringen har vidare tagit initiativtill en heltäckande fördelningspolitisk undersökning utförd av SCB. Idirektiven anför regeringen att den anser det angeläget att få ensamlad och aktuell bild av . levnadsvillkorens utveckling som underlag fördebatt och fortsatta överväganden om fördelningspolitiken. Regeringen hardärför uppdragit åt SCB att göra en heltäckande undersökning av hur välfärdenhar utvecklats och fördelats . Undersökningen skalldels redovisa förändringar i de ekonomiska villkoren (löner, inkomster,förmögenheter och köpkraft), dels beskriva hur andra levnadsvillkor såsomutbildning, boende, hälsa m.m. har utvecklats. I undersökningen skall ocksåingå en analys av tänkbara orsaker till de förändringar som kan iakttas. Enligtdirektiven bör SCB i den utsträckning det är möjligt och lämpligt grunda sittarbete på material som redan har tagits fram i den officiella inkomststatistikenoch i olika levnadsnivåundersökningar inom SCB, . forskningsinstitutoch andra expertgrupper. SCB bör vidare samordna sitt SoU 1985/86:18 arbetemed den ovan nämnda analysgruppen. SCB:s uppdrag skall vara avslutat ochredovisas till regeringen . En delredovisning skall lämnas ioktober 1986. Vidare kan nämnas att det inom tillsattsen interdeparte-mental arbetsgrupp för fördelningspolitiska frågor. Flera motioner tar upp frågor som har anknytning till desenaste årens utveckling av socialbidragen. I motion 1985/86:So216 av m.fl. (s) begärsatt en ny låginkomstutredning tillsätts enligt vad som angetts i motionen.Trots att arbetslösheten minskat och trots attlandets och statens ekonomi förbättrats , minskar intemänniskors behov av socialbidrag. Allt fler tvingas söka socialbidrag, inteframför allt därför att de saknar arbete, utan därför att deras inkomst heltenkelt inte räckt till. Enligt motionärerna kan man också utgå från att deökade socialbidragskostnaderna är en följd av otillräcklig uppräkning avbarnbidrag, bostadsbidrag, arbetslöshetsersättning, studiebidrag och andragenerella socialpolitiska insatser. Motionärerna uttrycker sintillfredsställelse med att regeringen ser allvarligt på dessa frågor och vidtarangivna åtgärder inom . Frågan är dock av en sådan betydelseatt en mer omfattande och bredare sammansatt statlig utredning behövs för attkunna lägga fram mer genomgripande förslag till reformer. Motionärernahänvisar till att en rad organisationer, bl. a. LO och TCO, krävt att en nylåginkomstutredning tillsätts. I motion 1985/86:So217 av m.fl. (c)hemställs att regeringen ges till känna vad som i motion 1985/86:Sf243 anförtsom inriktningen av arbetet för att begränsa antalet socialbidragstagare. I densistnämnda motionen anförs att den snabba ökningen av socialbidragstagareställer krav på en högre ambitionsnivå för arbetsmarknads- och regionalpolitiken,för familjepolitiken och för rättvisan i skattesystemet. En analys av orsakernatill den kraftiga ökningen måste därför omfatta en analys av politiken på de nunämnda områdena. Det är också viktigt att analysera regionala variationer,vilka inte kan förklaras av arbetsmarknadsskäl. I motion 1985/86:So229 av , m.fl. (s)hemställs att hos regeringen begär förslag om åtgärder somunderlättar situationen för de ensamstående inom arbetsmarknads-, utbildnings-,bostads- och socialpolitikens ram. Enligt motionärerna är de ensamstående engrupp som växer i antal och vars andel av socialhjälpstagarna ökar mest. Detmest oroande är att så många unga tvingas starta sitt yrkesliv somsocialhjälpstagare. Även andra ensamstående har dock svårigheter. a. på att bostadskostnaden är en mycket dryg andel för denensamstående, att kvinnor som inte kan få full arbetstid får ekonomiskasvårigheter och att pensionärer med hög hyra har det bekymmersamt. Motionärernaär medvetna om de åtgärder regeringen vidtagit, men anser att det ärbråttom med åtgärder när det gäller de ensamstående och då särskilt de unga. 1 motion 1985/86:So247 av m.fl. (vpk)hemställs, med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Sf321, attriksdagen ger regeringentill känna att en riksnorm bör utarbetas för att få till stånd mer SoU1985/86:18 rättvisa socialbidrag. Det är kommunerna som har ansvaret försocialbidragen, anför motionärerna. Därför skiftar också både utformningen ochersättningsnivåerna pä socialbidragen. Kommunernas normer för socialbidragvarierar sålunda mellan och av basbeloppet. Ett sådantmissförhållande är djupt orättvist, anser motionärerna. En och samma norm börgälla när det gäller storlek på socialbidrag och regeringen bör därför utfärdaen bindande riksnorm för socialbidragen. Utskottet gör när det gäller de nu nämnda motionernaföljande överväganden. Den tidigare låginkomstutredningen tillsattes i december1965. Av dess direktiv framgår bl. a. följande om utredningsuppdraget: Undersökningen bör gå ut på att dels statistiskt kartläggaden reella inkomstspridningen med sårskild inriktning på avvikelserna nedåtfrån genomsnittet, dels belysa orsakerna till att vissa grupper inte fått denandel i den allmänna standardstegring som framstår som rättvis. Den bör sökaskapa en grund för att bedöma vilka metoder som kan komma i fråga för att höjainkomstnivån för de personer och grupper det gäller. Det bör i möjlig mån klarläggashuruvida den låga inkomsten beror på personliga förhållanden eller på meraallmängiltiga omständigheter. Det måste vara angeläget att vinna ökad klarhetom varför mänga medborgare i den fulla sysselsättningens samhälle inte kunnatkomma bort från en mindre givande eller ostadig sysselsättning till en merafördelaktig sådan. avlämnade betänkandena (SOU 1970:34)Svenska folkets inkomster och (SOU 1971:39) Den svenska köpkraftsfördelningen1967. Efter det att utredningen lagts ned 1971 gav dess huvudsekreterare ut enegen rapport, Ds In 1972:17 Forskning om välfärden, där han lade fram förslagtill en vidareutveckling av utredningens arbete. I motion So216 (s) har begärts att en nylåginkomstutredning tillsätts som skall kunna lägga fram mer genomgripandeförslag till reformer på det socialpolitiska området. Syftet med den fördelningspolitiska undersökning somnyligen initierats av regeringen är att få en samlad och aktuell bild avlevnadsvillkorens utveckling som underlag för debatt och fortsatta övervägandenom fördelningspolitiken. Även om några förslag således inte kommer att läggasfram direkt, har man enligt utskottets mening anledning förvänta attutredningsresultaten kommer att ge en god grund för fortsatta överväganden omlämpliga åtgärder. Någon åtgärd med anledning av motionen är därförinte påkallad. Motion So216 (s) avstyrks alltså. I SCB:s undersökning skall, som ovan nämnts, delsredovisas förändringar i de ekonomiska villkoren (löner, inkomster,förmögenheter och köpkraft), dels beskrivas hur andra levnadsvillkor, såsomutbildning, boende, hälsa m. m. har utvecklats. SCB skall därvid samarbeta medsocialdepartementets analysgrupp där företrädare för bl. a. finans-,arbetsmarknads- och bostadsdepartementen ingår. Utskottet förutsätter, motbakgrund härav, att analysen av det ökade antalet socialbidragstagare kommeratt få den breda inriktning som begärts i motion 1985/86:So217 (c). Motionenpåkallar därför inget uttalande av . Såsom framgått av den här lämnade redovisningen skallsocialdepartemen- SoU 1985/86:18 tets analysgrupp bl. a. undersöka hur deensamstående som grupp ökat sin andel av socialbidragstagarna. Analysgruppensarbete kommer att samordnas med den heltäckande fördelningspolitiskaundersökning av hur välfärden har utvecklats och fördelats de senaste 15 årensom SCB skall utföra. När undersökningsresultaten är klara förutsätterutskottet att det finns ett gott underlag för bedömning av vilka åtgärder sombehöver sättas in för de grupper som konstaterats ha svårigheter, t. ex.ensamstående. Motion So229 (s), vari föreslås åtgärder som underlättarsituationen för de ensamstående, påkallar med hänvisning härtill för närvarandeingen åtgärd av . En motion om en riksnorm för socialbidragen, likalydandemed den nu aktuella motion So247 (vpk), behandlades av utskottet så sent som ioktober 1985 (SoU 1985/86:2 s. 6-16). I betänkandet, vartill hänvisas, lämnadesen utförlig redogörelse för bl. a. socialtjänstlagens bestämmelser på området,framlagda förslag om socialförsäkringstillägg, s. k. SOFT, socialstyrelsensallmänna råd, olika normer för levnadskostnader, socialbidragsnormer,regeringsrättens bedömning av "skälig levnadsnivå" m. m. Utskottet, som ansåg sig kunna konstatera att det alltjämtfanns betydande skillnader mellan kommunernas normnivåer för socialbidrag, fanni likhet med motionären att det var angeläget från rättvisesynpunkt att dessaskillnader minskades. Den principiellt bästa lösningen på detta problem voreinförandet av ett socialförsäkringstillägg, s.k. SOFT, ansåg utskottet somvidare anförde följande (s. 15). utkomna Allmänna råd omsocialbidrag, vilka utarbetats i samråd med , äremellertid ägnade att leda till en mera enhetlig tillämpning avsocialbidragsreglerna och motverka alltför stora skillnader i normnivå mellankommunerna. Ett analysarbete vad gäller socialbidragens utveckling har vidareinletts inom . Det finns enligt utskottets mening anledningatt avvakta utveckhngen till följd av allmänna råd samtresultatet av analysgruppens arbete. Socialberedningens slutbetänkande samtregeringens överväganden med anledning därav bör dessutom föreligga innanriksdagen kan gå in på frågan om eventuella åtgärder i denna sak. Med hänvisning till det anförda avstyrkte utskottet den dåaktuella motionen. I ett svar på en interpellation (c) omnormen för socialbidrag poängterade socialministern att rätten till socialhjälpalltid skall prövas individuellt. Socialbidragsnormer är i grunden endastvägledande och skall ses som ett hjälpmedel som aldrig får tillämpas rigoröstnär det gäller att bestämma rätten till bistånd. Den enskildes situation kanmotivera såväl lägre som högre bidragsbelopp än vad de av kommunen antagnanormerna anger. Vidare uttalade socialministern bl. a. att man enligt hennesmening borde avvakta tillämpningen av Allmänna råd om socialbidraginnan man lagstiftningsvägen vidtog andra åtgärder (Snabbprotokoll 1985/86:92s. Utskottet anser inte att det sedan föregåenderiksdagsbehandling inträffat något som skulle ge anledning till ett ändratställningstagande och avstyrker därför motion 1985/86:So247 (vpk). I motion1985/86:So206 av m.fl. (m), slutligen, hemställs att SoU1985/86:18 riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts ominriktningen av välfärdspolitiken (yrkande 1). bygger denmoderata välfärdspolitiken på fem viktiga utgångspunkter: Välfärdmåste byggas på en moral. Familjen är välfärdens viktigaste skapare. Välfärdensfördelning kan aldrig skiljas från välfärdens skapande. förutsätteren stat som är stark - men inte på medborgarnas bekostnad. Välfärdförutsätter också att alla människor har rätt och möjlighet att forma sintillvaro efter eget huvud. Sammanfattningsvis anför motionärerna att moderatvälfärdspolitik är ett vidare begrepp än socialdemokratisk, då den innebärmycket mer än ekonomiskt välstånd och offentliga utgifter. Varje parti utformar sin välfärdspolitik utifrån sin egenideologi. Det innebär att inriktningen av de olika partiernas välfärdspolitikskiljer sig åt i samma mån som ideologierna gör det. Något skäl för riksdagenatt ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om den moderatavälfärdspolitiken finns enligt utskottets mening inte. Motionen avstyrkssåledes i här aktuell del (yrkande 1). I motion 1985/86:So243 av () ochMargareta () hemställs att forskning och utvecklingsarbete, som avseratt ge fördjupad kunskap om de socialt mest utsatta barnens livsvillkor, börprioriteras. Enligt motionärerna har det i debatten om barnens rätt framförtsav bl. a. representanter för socialvården, barnhälsovården och Rädda barnen attdet finns tecken som tyder på att de mest utsatta barnen fått det sämre under1980-talet. Det har uppgivits att det finns en grupp av barn som får utstå merav vanvård, misshandel och övergrepp innan åtgärder som verkligen skyddarbarnen vidtas. I motionen ges exempel pä tänkbara orsaker till en sådanutveckling, men anförs att många av de anförda teorierna mera byggerpå tro än på vetande. Det är därför synnerligen angeläget att vi får enfördjupad kunskap om de mest utsatta barnens livsvillkor, anför motionärerna. Även utskottet anser det angeläget med forsknings- ochutvecklingsarbete som ger kunskap om barns livsvillkor. Det är viktigt medsolida kunskaper så att inte utvecklingen riskerar att styras av tillfälligaopinioner som saknar vetenskaplig förankring. Även om de flesta barn i Sverigehar det mycket bra i både fysiskt och psykiskt hänseende, finns detotvivelaktigt en grupp barn som far illa. En publicerad undersökning iLäkartidningen (1986 nr 11, s. 953 ff.) ger vid handen att vart sjätte barnunder , eller . har psykiska störningar av sådan art och grad att de ellerderas omgivning lider av störningarna. Barn- och familjepolitisk forskning prioriterades isamband med forskningspolitiska riksdagsbeslut för perioden 1982-1986.Under perioden har särskilda medel anvisats till SCB för att i enlighet medriksdagens beslut (SoU 1981/82:28, rskr. 142) utveckla ett förslag tillstatistiksystem om barns och ungdomars levnadsförhållanden.