bet · G901JoU23 · 1985-12-31 00:00:00 — betänkande 1985/86:23 Ibetänkandet behandlas två motioner på vattenrättens område. Båda motionernainnehåller förslag orn att vattenlagen bör ändras så att gestalerätt i vattenmål. Motionerna avstyrks avutskottet. Till betänkandet harfogats ett särskilt yttrande (fp). Motion1985/86:J08OI av och (), vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till förändring i vattenlagen så attnaturvården får partsställning och därmed kan föra sin egen talan vianaturvårdsverket och . Motion1985/86:Jo802 av m. fl. (s), vari yrkas att hosregeringen begär förslag till ändring i vattenlagen som ger naturvårdsverketrätten att företräda de allmänna intressena i mål enligt vattenlagen. Utgångspunktför den kritik söm motionärerna samstämmigt riktar mot nuvarande ordning - medkammarkollegiet som förträdare för de allmänna intressena i vattenmål - är ettvattenföretag i nedre , Untra kraftverk, vilket ärföremål för domstolsprövning i vad gäller villkoren för verksamheten och enföreslagen ökad vattenavtappning genom Storgysinge regleringsdamm. Regleringenberör enligt motionärerna det s. k. Båtforsområdet (i , Uppsalalän), vars särpräglade flora och fauna för sitt fortbestånd uppges vara heltberoende av vattenföringen genom området. Imotionerna görs gällande att kammarkollegiet inte har beaktat denaturvårdssynpunkter som t Båtforsärendet har framförts från bl. a. statens naturvårdsverkoch naturvårdsenhet. Mot den bakgrunden anser motionärerna atten lagändring bör ske av innebörd att naturvårdens företrädare gespartsställning i vattenmål. Enligt12 kap. 20 § och 13 kap. 25 § vattenlagen (1983:291) är det kammarkollegiet somför talan i vattenmål för att tillvarata allmänna 1Riksdagen 1985/8Ö. intressen.Också en kommun får föra talan .för att tillvarata allrnänna JoU 1985/86:23intressen inom kommunen. Som framhålls i den ena av de två nu aktuella motionerna(J08OI) var frågan om bevakningen av allmänna intressen i vattenmål föremål försärskild uppmärksamhet i samband med den nu gällande vattenlagens tillkomst(prop. 1981/82:130, JoU 1982/83:30). I propositionen (s. 148) biträdde föredragandedepartementschefen (justitieministern ) vattenlagsutredningens förslagatt uppgiften att företräda allmänna intressen i vattenmål även ifortsättningen skulle ligga på kammarkollegiet. Han åberopade därvid särskiltatt det i domstolsförfarandets natur ligger att man måste begränsa antaletparter som skall kunna ta självständiga processuella initiativ för detallmänna. Vidare framhöll han bl. den., långtgåendeofficialprövningsskyldighet som enUgt vattenlagen ankommer pä devattenrättsliga tillståndsmyndighéterna. I sitt av godkända betänkande (JoU 1982/83:30)hade utskottet inget att erinra mot regeringens förslag i nu aktuellthänseende. Utskottet anförde bl. a. följande. Vattendomstolarna och förrättningsmännen har enligt VL enlångtgående skyldighet att oavsett yrkanden pröva olika frågor som kan kommaupp i ett tillståndsärende, särskilt i vad män hänsyn bör tas till allmännaintressen. Yttranden över en ansökan om tillstånd till ett vattenföretag skallinhämtas från olika myndigheter. Bland sådana myndigheter nämns uttryckligen ilagen, beroende pä företagets art eller inverkan, kammarkollegiet, ,, planverket, , och berörd kommun.Utlåtanden kan även inhämtas från andra förvaltande myndigheter. För att underlätta uppgift att beakta deallmänna intressena och möjliggöra ett djupare inträngande i dessafrågor har kammarkollegiet ålagts att föra talan för tillgodoseende av deallmänna intressena i flera av de nuvarande vattenmålen. I ansökningsmål om bl.a. byggande i vatten och vattenreglering skall ansökningshandlingarna ochvattendomstolens kungörelse sändas till kollegiet. Kollegiet avgör om detansökta företaget berör allmänna intressen som behöver bevakas under processen.Motsvarande funktion skall kollegiet fylla vid syneförrättningar i fråga omvissa torrläggnings- och vattenregleringsföretag. Kammarkollegiet skall ocksåföra talan för det allmänna när det gäller nyprövning och avgifter m. m. enligtVL. Vid bevakningen av de allmänna intressena ärkammarkollegiet uppenbarligen i stor omfattning beroende av initiativ och rådfrån berörda fackmyndigheter. Så har det t. ex. ansetts vara av stor vikt attstatens naturvårdsverk bevakar allmänna miljövårdsintressen i vattenmål,särskilt sådana som avser vattenbyggnadsföretag. Därvid har det förutsatts attkollegiets talan utförs i nära samarbete med (se prop. Vid sidan om kammarkollegiet har kommunerna sedan 1962rätt att självständigt föra talan i vissa vattenmål för att tillgodose allmännaintressen inom orten. Andra myndigheter än kammarkollegiet och kommunen hardäremot inte rätt att föra någon självständig talan i vattenmål för tillgodoseendeav allmänna intressen. Enligt propositionen bör det allmänna även ifortsättningen, för bevakning av allmänna intressen, företrädas avkammarkollegiet och berörda kommuner. Begränsningen till dessa organ avserfrågor där det allmänna självt skall ta ett processuelltinitiativ antingen som sökande eller som motpart till JqU 1985/86:23 företagaren. Annorlundaförhåller det sig enligt föredraganden vid den ursprungligatillståndsprövningen av ett vattenföretag, då den principiellt viktigasteavvägningen mellan företagarintresset och allmänintresset skall ske. Denlångtgående officialprövningsskyldighet för tillståndsmyndigheten som kommeratt föreligga även enligt den nya vattenlagen innebär att domstolen resp.förrättningsmannen skall se till att utredningen blir så fullständig sommöjligt, bl. a. genom att inhämta yttranden från berörda myndigheter. En sådanordning kräver med nödvändighet att alla de särskilda myndigheter som har tilluppgift att bevaka vissa typer av allmänna intressen var för sig och iblandockså oberoende av varandra framför sina synpunkter och förslag direkt tilltillståndsmyndigheten. Några krav på att formella yrkanden måste framställasgenom kammarkollegiet eller kommunen bör enligt föredraganden inte ställas uppi sådana fall, utan vad myndigheterna har anfört bör betraktas avtillståndsmyndigheten inom ramen för dess officialprövnings-ochutredningsskyldighet. Myndigheterna bör också ha rätt att i ett till högreinstans fullföljt mål anföra sina synpunkter, dock utan ställning av part (jfrNJA 1959 s. 81). Justitieministern(statsrådet ) besvarade i en interpellation(1985/86:26) av om förstärkt bevakning av naturvårdsintressena ivattenmål. I sitt svar framhöll justitieministern att den nya vattenlagen ibetydande utsträckning har stärkt naturvårdens ställning vidtillståndsprövningen och även inneburit väsentligt ökade möjligheter attompröva villkoren för redan meddelade tillstånd. Enligt justitieministernförelåg det därför generellt sett inte något behov av att ändra vattenlagen föratt stärka naturvårdens intressen. Beträffande myndighetsbevakningen av deallmänna intressena betonade han vattendomstolarnas skyldighet att utan yrkandepröva olika frågor och att domstolen för dessa hänsynstaganden skall inhämtayttranden från olika fackmyndigheter. Efter att ha redogjort för bakgrundentill att kammarkollegiet också i den nya vattenlagen givits rätt att föra detallmännas talan i vattenmål uttalade justitieministern att kammarkollegiet idessa mål självfallet skall samråda med fackmyndigheter och andra. Deöverväganden som - i enlighet med vad som redovisats i det föregående - harlegat till grund för den gällande ordningen att kammarkollegiet för detallmännas talan i vattenmål äger enligt utskottets mening alltjämt fullgiltighet. Vad som har anförts i de nu ifrågavarande två motionerna är inteägnat att föranleda någon ändrad inställning härvidlag från utskottets sida.Utskottet finner således att det inte föreligger skäl att vidta någon sådanändring i vattenlagen som motionärerna har föreslagit. Därvid har utskottet -ilikhet med justitieministern i sitt interpellationssvar - beaktat denlångtgående skyldighet som enligt vattenlagen vilar på domstolarna att oavsettyrkanden pröva olika i målet uppkomna frågor, särskilt i vad mån hänsyn skalltas till allmänna intressen (3 kap. l-i §§ vattenlagen) samt, vilket förtjänaratt än en gång understrykas, att det förutsätts att kammarkollegiet ivattenmål utför sin talan i nära samarbete med berörda fackmyndigheter. Utöverdessa uttalanden av utskottet är någon åtgärd från sida medanledning av motionerna Jo801 och Jo802 enligt utskottets mening inte jqU 1985/86:23 attriksdagen lämnar motionerna 1985/86:Jo801 och 1985/86:Jo802 utan ytterligareåtgärd. Närvarande:Karl (), (), i (), LarsErnestam (fp), (), (), (), (), (), (), LennartBrunander (c), (), (), () och BerithEriksson (vpk). LarsErnestam och (båda fp) anför: Vidprövning av mål enligt vattenlagen är bedömningen av naturvårdsintressen avstörsta vikt. Dessa frågeställningar aktualiseras i motion 1985/ 86:Jo801, därförslag begärs syftande till att ge och länsstyrelsenmöjlighet att föra talan i vattenmål för att tillvarata naturvårdensintressen. Kammarkollegietäger enligt vattenlagen företräda de allmänna intressena i vattenmål. Det ärenligt vår uppfattning angeläget att den nuvarande vattenlagen, som trädde ikraft , får vara tillämplig i tillräckligt för atten utvärdering skall kunna göras om huruvida naturvårdsintressena bevakas itillräcklig omfattning. Vi har därför inte yrkat bifall till motionen. Iavvaktan pä att en sådan utvärdering kan göras förutsätter vi attkammarkollegiet samråder med andra berörda allmänna intressen så att de alltmerhotade naturvårdsintressena får den tyngd som är erforderlig. Det är i dettasammanhang värt att notera att har ratificerat somger förpliktelser till skydd för utrotningshotade växter och djur.