bet · G901BoU13 · 1985-12-31 00:00:00 — Bostadsministern kommer, som redovisats ovan, härvid till slutsatsen att det inte vore ekonomiskt försvarbart att använda administrativa resurser och erbjuda rabatter för att få till stånd en förtida inlösen av små lån med en kort återstående löptid. Utskottet delar denna uppfattning. För de mindre lånen bör i stället andra vägar väljas för att åstadkomma en minskning av lånestocken. Regeringen bör enligt utskottets mening mot bakgrund häravlämnas det BoU 1985/86:13 begärda bemyndigandet att som villkor förbostadslån till ombyggnad kräva att äldre små lån löses in. Regeringsförslagettillstyrks sålunda i denna del. Utskottet vill i detta sammanhang peka på att "15 000kr.-regeln" - dvs. regeln att köpare av småhus normalt får överta den delav bostadslånet som överstiger . - enligt starkt harbidragit till att öka antalet inlösta lån. Till förslaget om att lån med aktuelllånefordran . inte skall få övertas återkommer utskottet nedan(avsnitt 4.7.2). Med anledning av vad i motion Bo202 (c) anförts villutskottet framhålla att den av motionärerna önskade omvandlingen av bostadslåntill hypotekslån torde ha en inte ringa omfattning. Sommotionärerna också påpekar har förutsättningarna för förtida inlösen av lånmarkant förändrats ; en förändring som ytterligare förstärktssedan motionen väckts. Det finns alltså grundad anledning anta att inlösen avbostadslån kommer att öka utan någon åtgärd enligt motionärernasförslag. Vad utskottet nu anfört innebär således att motionerna Bo202 (c) ochBo226 (c) yrkande 5 avstyrks. 4.5 Vissa lån till bostadsbyggande För förvärv av bostadsfastighet för permanent bruk somsäljs av staten kan särs]ii.\\t förvärvslån utgå. Sådant lån kan också lämnasför förvärv av vissa inlösta eller förköpta fastigheter. I motionerna Bo221 (m) yrkande 4 och Bo227 (fp) yrkande25, båda yrkandena såvitt nu är i fråga, föreslås att förvärvslånen avbesparingsskäl avvecklas fr.o.m. . Utskottet delar inte motionärernas uppfattning attförvärvslånen kan avvecklas. Dessa lån utgör bl. a. en nödvändig förutsättningför att den systematiska avveckling av statens bestånd av uthyrningsbostädersom godkänt riktlinjerna för (CU 1980/81:35) skall kunna genomföras.Utskottet avstyrker med hänvisning till det anförda motionerna Bo221 (m)yrkande 4 och Bo227 (fp) yrkande 25, båda motionsyrkandena såvitt nu är ifråga. För bostadshus som har uppförts eller byggts om medbostadslån beviljat enligt de bestämmelser som gällde före ,dock inte för hus som färdigställdes , lämnas räntelån. Räntelånlämnas dessutom för bostadshus som har uppförts utan statligt lån, men förvilka räntebidrag förut har beviljats enligt räntebidragskungörelsen(1962:541). Räntelånen höjer låntagarens tidigare låneskuld. En del avlåneskuldens höjning avskrivs dock . Även räntelånen föreslås av besparingsskäl i motion Bo227(fp) yrkande 25 såvitt nu är i fråga avvecklade fr. o. m. . Som motionärerna anför beräknas utbetalningen av räntelånoch eftergift av sådana lån till 195 milj. kr. för /87. Även omett slopande av låneformen skulle innebära en genomsnittligt sett begränsadökning av boendekostnaden anser utskottet att den bör finnas kvar. Motion Bo227(fp) yrkande 25, såvitt nu är i fråga, avstyrks. För vissa byggnadstekniska åtgärder i bostadshus hartidigare s.k. BoU 1985/86:13 reparationslån lämnats. Denna lånemöjlighetupphörde dock , med undantag för projekt i Norrbottenslän där lånemöjligheten upphörde . 1 motion Bo221 (m) yrkande 4 såvitt nu är i frågahemställs att reparationslånen skall avvecklas. Som framgår av framställningenovan har så redan skett. 4.6 Räntebidrag m. m. Räntebidrag enligt bostadsfinansieringsförordningen lämnasmed belopp som motsvarar skillnaden mellan verklig räntekostnad för bottenlånoch bostadslån inom låneunderlaget för bostäder, och en garanterad ränta fördet ursprungliga beloppet av dessa lån. För vissa låntagarkategorier lämnasräntebidrag dessutom för en beräknad årlig räntekostnad med ett belopp sommotsvarar av låneunderlaget för bostäder. Vid ombyggnad av hyres- ochbostadsrättshus kan räntebidrag lämnas för markkostnader, även om de inte ingåri låneunderlaget. Den garanterade räntesatsen för av lånetidenvarierar mellan 2,15 och beroende på låntagarkategori. Den garanterade räntan höjs på visst sätt genom s.k. upptrappningar. Dessa utgör för egnahemsägare och 0,25procentenheter för övriga låntagarkategorier. har dessutomextra upptrappningar av den garanterade räntan skett för vissa årgångar. Frågan omräntebidragssystemets utformning tas upp i fyra motioner. I motion Bo226 (c) yrkande 4 såvitt nu är i fråga föreslåsatt nuvarande räntebidragssystem ersätts med. Detta lånesystem skallenligt mo.tionärerna vara så utformat att fastighetsägaren betalar en del avräntan , en del kvittas genom att avdrag beviljas för underskott ochytterligare en del lånas för att återbetalas när fastigheten blivit äldre.Räknat på helår beräknas besparingen av det föreslagna räntelånesystemet uppgåtill . I motion Bo227 (fp) yrkande 20 begärs ett riksdagenstillkännagivande av vad som i motionen anförts om ett nyttbostadsfinansieringssystem. Enligt motionärerna bör ett sådant nytt systemutformas så att kostnaderna fördelas över tiden på ett bättre sätt. Vidare skallsystemet enligt motionsförslaget leda till väsentligt sänktabostadssubventioner utan att boendekostnaderna ökar kraftigt på kort sikt.Genom det förordade nya bostadsfinansieringssystemet anges en minskning avbostadssubventionerna med vara möjlig . Även i motionerna Bo221 (m) yrkande 6 och Bo 402 (m)yrkande 5, båda motionsyrkandena såvitt nu är i fråga, läggs fram förslag tillett nytt räntebidragssystem. Som det förordade räntebidragssystemet redovisas iden förstnämnda motionen kan det sammanfattas enligt följande. Med hänvisning till att motionärerna motsatt siginförandet av fastighets skatten och de härtill kopplade sänkningarna av den garanterade räntan utgår systemet från de tidigare ingångsnivåerna för den garanterade räntan. För nyproducerade och ombyggda hyres- och bostadsrättshusuppräknas BoU 1985/86:13 den garanterade räntan med en tiondel . Förnya och ombyggda hus görs alltså höjningen från en garanterad ränta på ,vilket innebär att ingångsräntesatsen blir för hus byggda , 3,för hus byggda osv. För äldre årgångar beräknas en ingående garanterad räntaför . Höjningen med en tiondel görs av husets ålder ellerombyggnadsår t. o. m. Detta sker med utgångspunkt i en garanterad räntapå under byggnadsåret. Fr. o. m. höjs den garanterade räntan meden tiondel såsom för nya hus. För beståndet av ägda småhus föreslås ingen förändring medhänvisning till att kapitalkostnaderna för dessa hus subventionerasi . Däremot bör enligt förslaget ingångsräntan för nyproduktionhöjas i takt med uppräkningstakten för denna upplåtelseform, dvs. hus som byggs1987 erhåller en ingångsränta på osv. Enligt motionärerna drabbas ettlitet antal årgångar flerfamiljshus särskilt av förslaget. För att förhindraalltför stora boendekostnadsökningar i det enskilda fallet föreslås därförinförandet av en spärregel. Denna innebär att de berörda fastighetsägarna, tillföljd av förändringarna i räntebidragssystemet, får höja hyran med maximalt 30kr./m. Detta betyder att hyreshöjningen på grund av förslaget för en trerummarepå 80 m kan uppgå till högst /månad. Även för bostadsrätterföreslås en motsvarande spärregel. Det första årets besparing av det föreslagnaräntebidragssystemet beräknas av motionärerna till . Som framgår av framställningen ovan (avsnitt 4.1) harbostadskommittén avgivit sitt slutbetänkande. I detta läggs bl. a. framförslag avseende utformningen av det framtida lånesystemet. Enligt vadutskottet erfarit kommer bostadskommitténs betänkande att efter sedvanligtremissförfarande ingå i övervägandena för en proposition till hösten1986. ställningstagande i hithörande frågor bör enligt bostadsutskottetsmening anstå i avvaktan härpå. Utskottet kan dock konstatera att de nubehandlade motionsförslagen, vart och ett för sig, skulle leda till heltoacceptabla kostnadsökningar för de boende. Bostadsfinansieringssystemet skullehärigenom mista en stor del av den bostadssociala inriktning som hittillspräglat detta system. är inte berett medverka till en sådanutveckling. Motionerna Bo226 (c) yrkande 4, såvitt nu är i fråga, Bo227 (fp)yrkande 20, Bo221 (m) yrkande 6 samt Bo402 (m) yrkande 5, de båda sistnämndayrkandena såvitt nu är i fråga, avstyrks med hänvisning till vad som nuanförts. 4.6.2 Garanterad ränta m. m. Som redovisats i avsnittet ovan höjs den ursprungligagaranterade räntan genom s. k. upptrappningar. De årligaupptrappningarna utgör för egnahemsägare och 0,25procentenheter för övriga låntagare. I budgetpropositionen (bil. 13 s. 35)föreslås av i första hand statsfinansiella skäl en justering av de garanteraderäntorna genom extra upptrappningar för vissa årgångar av bostadshus. Sålunda föreslås följande extra upptrappningar av degaranterade räntor- BoU 1985/86:13 na . Hyres- och bostads- Egnahem 1976-1978 ' 0,45 0,7 Den extra upptrappningen beräknas medföra en minskning avutgifterna för räntebidrag med ca 615 milj. kr. ökaramorteringarna på vissa statliga lån med drygt 10 milj. kr. Dessutom leder deextra upptrappningarna för egnahem till ett ökat skattebortfall med ca 25 milj.kr. för staten och med ca 35 milj. kr. Regeringens förslag till extra upptrappningar har möttinvändningar i tre motioner. 1 motion Bo216 (vpk) yrkande 1 hemställs sålunda att någonextra upptrappning inte skall göras. Även i motion Bo221 (m) yrkande 6 såvitt nu är i frågaavvisas förslaget till extra upptrappning av de garanterade räntorna. Enligtmotionärerna sker engångsupptrappningen till synes slumpvis och utanförvarning. Vidare anges denna ryckighet i de ekonomiska förutsättningarna varaolycklig, eftersom de boende inte vet vilken kapitalkostnad dehar att räkna med. Enligt ett förslag i samma motion bör i stället ändringargöras i nuvarande räntebidragssystém med sikte på en avveckling av systemet. Däremot föreslås i motion Bo227 (fp) yrkande 29 att denextra upptrappningen görs betydligt mer omfattande än vad regeringenföreslagit - detta för att ytterligare minska bostadssubventionerna. Enligtmotionärerna skall den ytterligare extra upptrappningen minska utgifterna förräntebidrag med 300 milj. kr., räknat på helår, utöver regeringens förslag. I budgetpropositionen (bil. 13 s. 35) anges att det irådande statsfinansiella läge är nödvändigt att vidta ytterligare åtgärder somminskar budgetbelastningen. De garanterade räntorna böi" enligtutskottets mening mot bakgrund härav justeras. Utskottet godtar de avregeringen förordade extra upptrappningarna av de garanterade räntorna den 1juli 1986. Utskottets ställningstagande i denna del innebär att motionernaBo216 (vpk) yrkande 1, Bo221 (m) yrkande 6 såvitt nu är i fråga och Bo227 (fp)yrkande 29 avstyrks. 1 samband med att den statliga fastighetsskatten infördesvidtogs också vissa justeringar av de garanterade räntorna - detta för att viaräntebidragssystemet undvika kostnadsökningar till följd av skatten för delåntagare som hade fått ökade kostnader på grund av extraupptrappningar av de garanterade räntorna. De med anledning av fastighetsskatten vidtagna ändringarnai räntebidragssystemet tas upp i två motioner. Medhänvisning till att i motioner till skatteiitskottet föreslagits att fastighetsskattenskall avskaffas föreslås i motionerna Bo221 (m) yrkande 6 BoU 1985/86:13såvitt nu är i fråga, Bo226 (c) yrkande 3 såvitt nu är i fråga och Bo227 (fp)yrkande 22 att de garanterade räntorna skall återföras till de nivåer de hadeföre fastighetsskattens införande. Dessa motioner har ännu inte behandlats avskatteutskottet. Om fastighetsskatt även fortsättningsvis skall utgåkvarstår också behovet av de med anledning av fastighetsskatten vidtagnaförändringarna i räntebidragssystemet. Motionerna Bo221 (m) yrkande 6 såvittnu är i fråga, Bo226 (c) yrkande 3 såvitt nu är i fråga och Bo227 (fp) yrkande22 avstyrks med hänvisning härtill. För det fall att , med anledningav de till skatteutskottet hänvisade motionerna, beslutar att fastighetsskattenskall avskaffas får bostadsutskottet åter ta upp frågan om förändringar inomräntebidragssystemet. I dettaavsnitt tar utskottet även upp förslaget i motion Bo226 (c) yrkande , 11såvitt nu är i fråga om att räntebidrag till lån som utgått enligt äldre regler inte längreskall utgå. Enligt motionärerna är det omotiverat att bidrag utgår i dessa falleftersom de aktuella fastigheterna, jämfört med nyproduktionen, har mycketlåga kapitalkostnader. delar inte motionärernas bedömning attdet skulle vara motiverat att avveckla räntebidragen till de lån som utgåttenligt äldre regler, dvs. i princip fastigheter färdigställda före år 1974.Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att de extra upptrappningar av degaranterade räntor som vidtagits gäller just dessa fastigheter.Även de av utskottet ovan förordade extra upptrappningarna per den 1 juli 1986gäller bl. a. de av motionärerna aktualiserade låneformerna. Att mot bakgrundhärav nu vidta ytterligare ändringar av räntebidragen för de aktuellaårgångarna fastigheter är enligt utskottets mening inte försvarligt. MotionBo226 (c) yrkande 11 såvitt nu är i fråga avstyrks med hänvisning till detanförda. Avslutningsvis behandlar utskottet i detta avsnitt tvåmotionsförslag avseende reglerna för räntelån. Som redovisats i avsnitt 4.5 ovan kan räntelån lämnas förvissa äldre årgångar hus. Räntelån utgår till ägare av bostadshus som uppförtseller i vissa fall byggts om med stöd av bostadslån enligtbostadslånekungörelsen (1962:537). Räntelån utgår även om bostadshuset uppförtseller byggts om med stöd av statliga egnahemslån eller tertiärlån, om husetfärdigställts . Slutligen utgår räntelån för bostadshus somuppförts utan stöd av statligt lån om räntebidrag för huset beviljats enligtvissa äldre bestämmelser. Räntelån ges för en del av låntagarens räntekostnaderför statliga bostadslån, egnahemslån eller tertiärlån och för underliggandekredit. Räntelån och skuldökning på räntelån som avser tid efterår 1974 efterges och skrivs av . Från avskrivning undantas docksådana belopp som motsvarar amortering på bostadslån eller motsvarande lån, ominte beloppet är ringa. Amorteringarna för räntelånen är beroende bl. a. av nivånpå den garanterade räntan. Upp till en viss nivå beviljas en subvention i form av avskrivning av lån. Så länge subventionen beviljas sker inte amortering. Först efter det att den garanterade räntan har nått en sådan nivå att 26 subventioninte längre utgår påbörjas amorteringen. Med anledning av en motion (m) till föregående riksmöteavseende BoU 1985/86:13 reglerna för amortering av räntelån anfördebostadsutskottet (BoU 1984/ '85:13 s. 49): Det finns enligt utskottets uppfattning anledning att seöver reglerna för amortering av paritetslån och räntelån för flerbostadshus.Utskottet finner det lämpligt att regeringen kartlägger den nuvarande ordningenoch dess effekter och redovisar resultatet därav i . Den av utskottet begärda kartläggningen redovisas ibudgetpropositionen (bil. 13 s. 36-38). Av kartläggningen framgår bl. a. attantalet lägenheter utan räntesubvention - dvs. lägenheter medräntelån/paritetslån för vilka amortering skall eller har påbörjats - har ökatförhållandevis kraftigt . Med hänsyn till den relativtbegränsade utgiftsökningen för berörda fastighetsägare och till det arbete sompågår inom bostadskommittén kommer dock bostadsministern till slutsatsen atten eventuell omprövning av principen för amortering bör anstå i avvaktan påresultatet av kommitténs arbete. I motion Bo230 (m) yrkande 1 hemställs att riksdagenbeslutar att vid amortering av räntelån samma amorteringstakt som gäller förbostadslån skall tillämpas. Enligt motionärens mening ger det ovan refereraderiksdagsbeslutet om en kartläggning uttryck för bedömningen att nya reglersnarast måste utformas så att en rimlig amorteringstakt tillämpas. Utskottet delar uppfattningen i propositionen om attberedningen av bostadskommitténs betänkande bör avvaktas innan ställning tastill om principerna för amortering bl. a. av räntelån skall ändras och hur i såfall amorteringsprofilen skall utformas. Motion Bo230 (m) yrkande 1 avstyrks avutskottet. T motion Bo227 (fp) yrkande 28 hemställs att eftergift avräntelån inte längre skall medges. Enligt motionärerna är den genomsnittligalåneskulden och därmed också den genomsnittliga lånekostnaden för de aktuellalägenheterna relativt låg. Systemet med eftergift av en del av räntelånet hartillkommit för att de med räntelån belånade fastigheterna med avseende påkapitalkostnaderna skall jämställas med de fastigheter av äldre årgång somuppbär räntebidrag. Utskottet avstyrker med hänvisning härtill motion Bo227(fp) yrkande 28. 4.7 Vissa förutsättningar och villkor för statligabostadslån m. m. 4.7.1 Produktionskostnadsanpassad belåning ° Vid nybyggnad av bostäder bestäms underlaget för beräkningav bostadslånets storlek - låneunderlaget - och underiaget för beräkning avräntebidragets storiek med utgångspunkt antingen i den faktiskaproduktionskostnaden eller i en för projektet schablonberäknadproduktionskostnad. Produktionskostnadsanpassad belåning innebär attlåneunderlaget skall motsvara anbudssumman med skäligt tillägg för kostnadersom inte omfattas av anbudet. Belåningsmetoden används för hyres- ochbostadsrättshus och Som förutsättning gäller att projektet är upphand- BoU1985/86:13 lat genom infordrande av anbud eller genom förhandling. Vidförhandlingsupphandling krävs att kostnadsnivån inte är högre än ombyggnadsarbetena hade upphandlats i konkurrens och att produktionsformen ärlämplig i det enskilda fallet. Den produktionskostnadsanpassade belåningen infördes år1980 (prop. 1979/80 bil. 16, CU 22). Enligt föredragande statsrådet fanns detbehov av att lösa vissa problem i belåningssystemet, bl. a. problemen medöverkostnader för främst hyres- och bostadsrättshus. Förslag om en avveckling.av denproduktionskostnadsanpassade belåningen (pk-belåning) läggs fram i motionBo221 (m) yrkande 6 såvitt nu är i fråga. 1 motionen anförs att pk-belåningenleder till ett sämre kostnadsmedvetande hos de byggande. Enligt motionärernasmening måste lånesystemet i stället stimulera till rationellt byggande ochåterhållsamhet med kostnader. Införandet av den produktionskostnadsanpassade belåningenhar gjort det möjligt att förverkliga projekt som annars inte skulle ha kommittill utförande. Dessutom har belåningsmetoden inneburit att låntagarna kunnatfinansiera i låneärendet godtagna överkostnader. Utskottet anser sålunda attbelåningsmetoden även fortsättningsvis bör tillämpas. Till den närmareutformningen av den fortsatta belåningsordningen återkommer utskottet nedan.Vad utskottet nu anfört innebär att motion Bo221 (m) yrkande 6 såvitt nu är ifråga avstyrks. Förslag till ändring av reglerna för denproduktionskostnadsanpassade belåningen läggs fram i proposition 1985/86:95. 1propositionen (s. 4) anförs att de produktionskostnader som redovisats förprojekt aktuella för bostadslån har ökat i betydandeomfattning. Ökningen har varit större än den justering som genomtidskoefficienten har gjorts av den jämförelsekostnad - det schablonberäknadepantvärdet - som används vid länsbostadsnämndens kostnadsprövning. Vissa länsbostadsnämnder har därför tvingats avslå ettförhållandevis stort antal ansökningar om bostadslån. För två områden -Storstockholms- och Göteborgsområdena - har det varit nödvändigt att höjaortskoefficienten. Höjningen, som trädde i kraft , börenligt vad som i propositionen anförs göra det möjligt att i dessa områdengenomföra huvuddelen av de projekt som inte kunde genomföras på grundav för höga överkostnader. Höjningen av kostnadsnivån kan enligt regeringsförslagetfå betydande återverkningar vad beträffar kommunernas möjligheter att genomföraplanerat bostadsbyggande. Därtill kommer att det högre kostnadsläget kan fååterverkningar även inom andra samhällssektorer. Det är enligt bostads-ministernsmening därför nödvändigt att, i avvaktan på att den i årets budgetpropositionnämnda översynen av belåningssystemet har slutförts, vidta åtgärder sommotverkar rådande tendenser till ökade kostnader för bostadsbyggandet. I och med att räntebidrag vid produktionskostnadsanpassadbelåning beviljas även för de kostnader som ligger över det schablonberäknade pantvärdet finns det enligt bostadsministern risk för en viss okänslighet för uppkomna överkostnader. Denna risk anges bli särskilt påtaglig i en situation 28 medtendenser till starkt ökade produktionskostnader, dvs. en situation av BoU1985/86:13 det slag som vi befinner oss i. Genom att minska det statliga stödet för projekt medöverkostnader blir det enligt regeringsförslaget möjligt att begränsa denna typav okänslighet. Minskningen av stödet bedöms nämligen leda till en ökning avbyggherrarnas och låntagarnas incitament att på olika sätt försöka begränsaöverkostnaderna. För att minska det statliga stödet föreslås följandeändringar i lånereglerna m. m. För projekt som inte har någon överkostnad eller som haren överkostnad på högst föreslås att räntebidragets storlek bestäms påsamma sätt som . För projekt med en högre överkostnad än 10 %bestäms räntebidragets storlek på ett delvis annorlunda sätt. Beträffande hyres- och bostadsrättshus (flerbostadshus ochsmåhus) med en överkostnad högre än skall räntebidraget enligt förslagetbestå av två delar. Den ena delen skall i princip motsvara det bidrag somenligt nuvarande ordning skulle ha beviljats om överkostnaden hade varit begränsadtill , dvs. en produktionskostnad motsvarande av detschablonberäknade pantvärdet. Bidraget för den andra delen - dvs. för den delav produktionskostnaden som överstiger av det schablonberäknadepantvärdet - skall, till skillnad mot nuvarande ordning, motsvara halvaräntekostnaden, dock högst av det schablonberäknade pantvärdet.Någon upptrappning av den garanterade räntan i likhet med vad som sker förnärvarande skall inte göras för denna del, utan räntebidraget skall minska itakt med amorteringen av bostadslånet. När räntebidrag inte längre beviljas förden första delen skall bidrag för den andra delen inte heller beviljas. Om produktionskostnaden överstiger av detschablonberäknade pantvärdet, dvs. den övre gränsen för räntebidrag, skall ävenlåneunderlaget begränsas så att det endast motsvarar av detschablonberäknade pantvärdet. Vad beträffar övriga hus där produktionskostnadsanpassadbelåning är tillämplig, dvs. gruppbyggda egnahem, och där överkostnaden ärhögre än , skall räntebidraget enligt förslaget bestå av endast en del.Bidraget för denna del föreslås överensstämma med det bidrag som skulle habeviljats enligt nuvarande ordning om överkostnaden hade varit begränsad till10 %. Något bidrag motsvarande den andra delen för hyres- och bostadsrättshusskall således inte beviljas. De nya reglerna föreslås gälla för låneärenden i vilkapreliminärt beslut om bostadslån meddelas fr. o. m. . I propositionen tas också upp hur länsbostadsnämndenskostnadsprövning bör utformas med anledning av de förordade nya reglerna. Bostadsministern anför härvid att den nya konstruktionen av pk-belåningen inte medför ett minskat behov av en prövning av produktionskostnaden. 1 och med att statens stöd minskar för höga överkostnader bör det enligt regeringsförslaget finnas förutsättningar för. att utvidga utrymmet för länsbostadsnämndens prövning. Nämnden anges sålunda kunna ta hänsyn till även andra kvaliteter än dem som nämns i föreskrifter, t. ex. sådana som ininskar 29 deframtida drifts- och underhållskostnaderna men som inte beaktas för BoU1985/86:13 närvarande. Vidare bör nämnden enligt förslaget i störreutsträckning beakta de särskilda förhållanden som gäller för det enskildabyggnadsobjektet. Avslutningsvis föreslås i propositionen att produktionskostnadsprövningenför styckebyggda småhus tas bort fr.o.m. . Enligtbostadsministerns mening bör kostnadsprövningen tas bort i och med attbudgetpropositionen (bil. 13 s. 45) innefattar förslag om att köpeskillingskontrollenskall slopas.