bet · G901KrU4 · 1985-12-31 00:00:00 — om främjandet av cirkuskonsten 1 motion 1984/85:1820 av i (c)och () yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförs om behovet av totaltäckande program förfrämjandet av cirkuskonsten. Motionärerna menar att den svenskacirkuskonsten häller pä att försvinna. De förordar att samhället på olika sättskall stödja cirkuskonsten. Detta kan ske bl. a. genom att utbildning avartister underlättas. De anser också att en fast cirkusplats bör tillskapasnågonstans i . Vidare bör ett cirkusmuseum inrättas där bl. a. detmaterial som Cirkusakademien äger kan bevaras. Vissa upplysningar om cirkusverksamhet i m. m. I rapporten och cirkusen (Rapport fränkulturrådet 1981:1) lämnas följande beskrivning av cirkusverksamheten iSverige. Antalet cirkusar som besökte olika platseri uppgick till åtta varav sju kunde betecknas som stora företag. Utomdessa turnerande cirkusar fanns också en permanent sommarcirkusmed barnartister i . Alla dessa cirkusar hade svenska direktioner,som ägde hela företaget med tält, vagnar och övrig utrustning. uppgick antalet i verksamma cirkusar tillsex. Den största av dessa Cirkus Benneweis var dansk och turnerade endastunder i . Två av de övriga cirkusarna drevs visserligen avsvenska medborgare, men deras tält, vagnar och utrustning i övrigt ägdes avmedre-sande tyska cirkusföretagare. Endast tre av de sex cirkusarna i Sverigeår kunde därför betecknas som helsvenska. En jämförelse mellan antalet svenskägda cirkusar år 1950och motsvarande antal 1980 säger en hel del om utvecklingen på den svenskacirkusmarknaden. De stora cirkusarna har minskat i antal. Småföretagen ochimporten av utländska cirkusar har ökat. Förändringarna beror sannolikt på att det blivit betydligtsvårare än förr att driva en stor svensk cirkus. En utländsk cirkus medgynnsamma förhållanden i hemlandet kan däremot finna det lämpligt att göra ettgästspel i . I 1985/86. Av betydelse för konkurrenssituationen har bl. a. varit detältturnéer som KrU 1985/86:4 statscirkus åren 1968 och 19731977samt statscirkus förlade till . Cirkusföreställningarna i har undergått enväsentlig förändring sedan är 1960. Ändringen beror pä det förbud som dåinfördes mot förevisning av ett flertal för cirkusarna mycket betydelsefulladjurslag, framför allt apor och rovdjur. Bortfallet av dessa djur har enligtuppgift haft en negativ inverkan på publiktillströmningen. Svårigheterna att driva en seriös cirkusverksamhet iSverige ligger inte bara på det ekonomiska planet. Även samhällsregleringen avcirkusverksamheten utgör en svår stötesten. Mångfalden av skiftandeföreskrifter och myndighetsanvisningar drabbar cirkusarna särskilt hårt. Cirkuskonsten åtnjuter ännu inte något statligt stöd iSverige. De kommunala insatserna för denna konst är obetydliga. Anledningen tilldetta kan vara att cirkus inte förrän uppfattats söm enkonstart. 1 rapporten redovisas bestämmelseravseende rätten att anordna cirkusjö-reställningar enligt följande. Allmänna ordningsstadgan (1956:617) och lagen (1956:618)om allmänna sammankomster är de centrala författningarna avseende statlig ochkommunal reglering av cirkus-, teater- och konsertverksamhet i . Allmänna ordningsstadgan rör sig med samlingsbegreppet"offentlig tillställning" och förklarar, att därmed avses bl. a.cirkusföreställning, tivoli-och marknadsnöjen och festtåg, som anordnas förallmänheten. Lagen om allmänna sammankomster äger tillämpning på möten iopinionsbildnings-eller undervisningssyfte eller för religionsutövning samt efter en lagändring från är 1977 allmän teaterföreställning, konsert,biografföreställning eller annan allmän sammankomst för framförande avkonstnärliga verk. Bestämmelserna i de båda författningarna är delvislikartade. I vissa viktiga avseenden har emellertid allmänna sammankomster ettstarkare skydd än offentliga tillställningar. Denna skillnad beror framför alltpå att mötesfriheten får begränsas endast av hänsyn till rikets säkerhet,allmän ordning och säkerhet vid sammankomsten eller till trafiken eller för attmotverka farsot. Friheten att anordna och bevista en offentlig tillställningfår däremot begränsas även i andra fall. Cirkusföreställningar får inte anordnas utan tillstånd avden lokala polismyndigheten. Det erfordras således mänga sädana tillstånd ä50 kr. när en cirkus under en enda säsong besöker bortåt eller t. o. m. merän 150 olika platser i praktiskt taget hela . Motsvarande tillstånd attanordna allmänna sammankomster i tält erfordras däremot endast i sådana fall,då tältet skall resas på en s. k. allmän plats. Eljest räcker det rned en kostnadsfrianmälan till polismyndigheten om den förestående sammankomsten. Den som vill anordna cirkusföreställning är skyldig attbekosta erforder lig sakkunnig besiktning av tältet och däri befintliga anordningar. Sådan skyldighet föreligger däremot inte om någon vill anordna allmänna sam mankomster i samma tält. Detta har fått till följd, att polisen brukar före- 2 skriva,att anordnaren skall bekosta en särskild sakkunnig besiktning när KrU1985/86:4 det gäller cirkus men föreskriver att tältet skall utan kostnad föranordnaren besiktigas och godkännas av brandmyndigheten, när det gällerallmänna sammankomster. Av allmänna ordningsstadgan och lagen om allmännasammankomster framgår även att polismyndigheterna är berättigade att meddelasådana föreskrifter som behövs för att upprätthälla ordning och säkerhet vidsäväl cirkusföreställningar som allmänna sammankomster. Dessa föreskrifter får,när det gäller cirkus, innefatta skyldighet att anlita förordnade ordningsvakteroch annan personal. Anordnaren av cirkusföreställningar skall också ersättapolisens kostnader för ordningshållning. Beträffande allmänna sammankomstergäller däremot, att polisen inte får föreskriva skyldighet för anordnaren attanlita förordnade ordningsvakter. Anordnaren fär inte heller åläggas attersätta polisens kostnader för ordningshållning. I läggs framJörslagom en rad ätgärder för att stödja cirkusverksamheten. Ett förslag gär utpä att cirkusföreställningar skall överföras frän allmänna ordningsstadgan tilllagen om allmänna sammankomster. Detta kan ske genom att cirkusföreställningari ett tillägg i 1 § lagen om allmänna sammankomster upptas bland de däruppräknade föreställningarna som ingår i begreppet "allmän sammankomstför framförande av konstnärligt verk". föreslås attcirkusföreställningar undantas från reglering i allmänna ordningsstadgan. Denför närvarande gällande särregleringen av cirkusföreställningar i förhällandetill bl. a. teater-, revy-och balettföreställningar måste, hävdas i rapporten,uppfattas som en obegriplig diskriminering av cirkuskonsten. Både praktiskt och ekonomiskt beräknas ett överförande avcirkusföreställningar till lagen om allmänna sammankomster medföra betydandelättnader för cirkusverksamheten i hela . I rapporten föresläs vidare en ändring iexpeditionskungörelsen samt att man i närmast efter dansk förebild bör införa ett system med krav på att alla föreställningstält över en vissstorlek mäste vara godkända av en central förvaltningsmyndighet med kompetensinom förevarande område. Därigenom skulle uppnås att alla sådana tält,oberoende av om de används för allmänna sammankomster eller offentligatillställningar, blev föremål för enhetlig bedömning. I rapporten föreslås attutbildningsdepartementet skall få ett övergripande ansvar för ärenden rörandecirkus. Detta bör ske genom att 2 § departementsförordningen kompletteras meden föreskrift att även förvaltningsärenden rörande cirkus skall handläggas iutbildningsdepartementet, i den mån sädana ärenden ej ankommer på annat departement. överlämnade i maj 1983redovisning för sitt ställningstagande till utredningsrapporten jämteremissvar till . Rådet ställde sig i allt väsentligtbakom de förslag till åtgärder för att underlätta cirkusverksamheten i Sverigesom framfördes i rapporten. En god cirkus är ett festligt och i alla åldersgrupperuppskattat inslag i kulturlivet.På och över cirkusmanegen utförs prestationer av 3 Genom sina långa traditioner är cirkuskonsten KrU1985/86:4 också avstort kulturhistoriskt intresse. Det är därför beklagligt att det under senare årblivit allt svårare att driva cirkusverksamhet i . risk föratt alla svenska kvalitetscirkusar kommer att försvinna och att det inteheller blir möjligt för utländska cirkusar av god standard att turnera i Trots att cirkuskonsten i princip innefattas i denstatliga kulturpolitiken är cirkusen en av samhället försummad konstart. Någrastatliga insatser för dess fortbestånd har inte gjorts. Däremot har vissakommuner underlättat cirkusverksamheten t. ex. genom att kostnadsfritttillhandahälla tomtmark för cirkustält och viss annan service. Allmänt anser att samhället bör ta ett ansvarför cirkusverksamhetens fortbestånd i . Rådet påpekar att berördafrågor är splittrade pä ett stort antal departement, men säger sig dock hysaförhoppningen att tar på sig uppgiften att samordna enberedning av nu aktualiserade frågor på regeringsnivå. Rådet anser att det ärangeläget att ges ett övergripande ansvarinom för ärenden rörande cirkus. I det följande ansluter sigkulturrådet i allt väsentligt till de förslag som lagts fram i rapporten. Beträffande cirkusverksamhet iFuruvik, den gamla i , kan nämnas följande. I finns enfast cirkusbyggnad. har här gästandecirkusar från utlandet givit föreställningar. gav den sovjetiskastatscirkusen, GOC-CIRK, ca 35 föreställningar under en månad. Denna cirkusåterkom med ett tvä månader långt gästspel. gästades avden franska natio-nalcirkusen, Cirque , under en månad. förslag om stöd till cirkus m. m. önskemål om en allsidig utredning om cirkuskonstensvillkor framfördes motionsvägen vid /76. Med anledning avmotionen hänvisade kulturutskottet i sitt betänkande 1976/77:12 till attstatens kulturråd skulle utreda vilka samhällsinsatser som kunde befinnas varalämpliga för cirkuskonsten. Med hänsyn härtill avstyrkte utskottet motionen somavslogs av . behandlade utskottet (KrU 1982/83:24 p. 2) förslagom ett ökat statligt och kommunalt stöd till cirkuskonsten. Utskottet sade sighysa förståelse för den oro som motionären känner för cirkuskonstens framtid ivårt land och underströk vikten av att insatser görs för att cirkuskonstenskall kunna fortleva hos oss. Med hänsyn till pågående beredningsarbete inomkulturrådet av rapporten och cirkusen samt inom avlantbruksstyrelsens förslag till ny djurskyddslag avstyrktes motionen somavslogs av . Inom väcktes ett medlemsförslag omen samnor disk insats för främjande av cirkuskonsten. Med tanke på att problemen inom cirkuskonsten syntes vara gemensamma för de nordiska länderna och med redovisning av det uppdrag som givits till ansåg det svårt att finna några skäl för ytterligare utredning av frågan A utöverredan påbörjade svenska och eventuellt andra utredningar. Härmed KrU1985/86:4 avstyrktes medlemsförslaget. Utskottet behandlade förslag om stöd tillAkademien för cirkuskonstens bevarande Cirkusakademien. Utskottet anfördedärvid i siu betänkande KrU 1984/85:2: för cirkuskonstens bevarande Cirkusakademien är en privat sammanslutning som har till syfte att stödja cirkusverksamheten iSverige och verka för att cirkus blir en i erkänd konstart. Genom olikadonationer har Cirkusakademien fått ett omfattande arkivmaterial som belysercirkuskonsten. Cirkusakademien har hos utbildningsdepartementetansökt om att få . i årligt hyresbidrag. De ansträngningar som från olika häll görs för att bevaraCirkusakademiens arkiv är väl värda stöd. Utskottet ser det som naturligt attkulturrådet beaktar frågan om arkivets fortbestånd framöver. Utskottet avstyrkte motionen som avslogs av . 1 motionen efterlyses ett program för främjande avcirkuskonsten. Motionärerna menar att samhället genom olika åtgärder börstödja den svenska cirkuskonsten, som annars riskerar att helt försvinna. Dekonkreta förslag som framförs är stöd till utbildning av cirkusartister,inrättande av en fast cirkusplats och av ett cirkusmuseum. Av redovisningen i det föregående framgår att förslag tillätgärder för att underlätta cirkusverksamheten har lagts fram i rapportenSamhället och cirkusen (rapport frän 1981:1). Förslagen avser iförsta hand vissa ändringar i den lagstiftning och de myndighetsanvisningar somreglerar cirkusverksamheten. har i sitt ställningstagande till rapporteni allt väsentligt anslutit sig till de däri framlagda förslagen. Kulturrådethar därvid uttalat att samhället bör ta ett ansvar för cirkusverksamhetensfortbestånd i . Ärendet bereds inom . Några statligainsatser för att stödja svensk cirkuskonst har inte gjorts. Utskottetkonstaterar att motionärerna sålunda har fäst uppmärksamheten på ett aktuelltproblem. Lantbruksstyrelsen har är 1982 i en framställning tillregeringen om ny djurskyddslag och djurskyddsförordning föreslagit vissaskärpningar med avseende pä djurförevisning vid cirkusar. Utskottet som i olika sammanhang har framhållit betydelsenav att vi värnar om cirkuskonsten vill först understryka vikten av attcirkusverksamheten i vårt land inte försämras genom att cirkusarnasmöjligheter att förevisa djur ytterligare beskärs. Beträffande motionärernas förslag till åtgärderkonstaterar utskottet att frågan om utbildning av cirkusartister behandlas avutbildningsutskottet i betänkandet UbU 1985/86:2. När det gäller inrättande avett cirkusmuseum vill utskottet erinra om att för närvarandeutreder de centrala museernas uppgifter och ansvar i relation till landetsmuseiväsende. Utskottetnoterar med tillfredsställelse att det inom utbildningsdeparte- KrU 1985/86:4mentet pågår planering för att utforma ett handlingsprogram för främjande avcirkuskonsten. Utskottet förutsätter att detta arbete bedrivs med skyndsamhet.Med hänsyn till vad som anförts anser utskottet att det inte är erforderligtatt gör en framställning till regeringen med anledning av motionen. attriksdagen avslår motion 1984/85:1820. Närvarande: (), (),(), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (vpk),() och ().