bet · G901LU34 · 1985-12-31 00:00:00 — atlriksdagen med bifall till motion 1985/86:404 yrkande 7 och med anledning avmolion 1985/86:405 yrkande 11 i denna del som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om betydelsen av ett bevarat glesbygdsstöd, Brukaraspekter på produktutformningen (mom. 32) (), (). (), () och () anser dels all den del av utskottets yttrande pä s. 56 sombörjar med "Vad näringsulskoltet" och slutar med "motsvarandedel" borl ha följande lydelse: 1 en till näringsutskotlets yttrande bilagd avvikandemening uttalas att motionärernas kritik mol regeringens förslag är välbefögad.Vad regeringen föreslår är, framhålls del i den avvikande meningen, i självaverket ell markant avsteg från marknadsekonomins principer. Konsumeniernas behovoch önskemål skall enligt propositionen komma till ullryck genomställningstaganden av en myndighet, vilken mäste skapa underlag för dessa genomen omfattande av staten finansierad verksamhet. Statsinflytande ochbyräkratisering i stället för marknadsorientering är enligt den avvikandemeningen regeringens recept för samspelet mellan förelagen och konsumenterna. avvikande meningen las alltså avstånd från vad regeringen föreslär bl,a, omkonsumentverkets verksamhet i nu berört hänseende. kan inle dela den uppfattning som framförs avnäringsutskottets majoritet utan ansluter sig lill vad som anförs i denavvikande meningen. Några särskilda medel bör således inle tillföraskonsumentverket för att kunna tillgodose brukaraspekter. Utskottet tillstyrkerföljaktligen bifall till motion 402 yrkande 2 i aktuell del. dels alt utskottet under moment 32 bort hemställa 32. beträffandebrukaraspekter på produktutformningen atlriksdagen med bifall till motion 1985/86:402 yrkande 2 i denna del och medavslag på proposition 1985/86: 121 i motsvarande del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om atl i konsumentverketsarbetsuppgifter inte skall ingå alt särskilt tillvarata brukaraspekter påproduktutformning. Rådgivningtill enskilda konsumenter (mom. 37) LU 1985/86; 34 Per-OlofStrindberg, och (alla m) anser all den del avutskottels yttrande på s, 62 som börjar med "Den lokala" och slutarrned "lokala konsumentverksamheten" bort ha följande lydelse: Denlokala rådgivningen bör i sin tur kunna föras närmare konsumenten. Utskottetvill peka på företagens informationsansvar och möjligheterna till ökadeegenåtgärder på informationsområdet. Ett ökat samarbete med de frivilligaorganisationerna och olika konsumentgrupper bör ocksä kunna minska behovet avrådgivning från konsumentvägledarnas sida, Sammanslagning av statens pris- och kartellnämndmed (mom. 42) Per-OlofStrindberg, och (alla m) anser delsatt den del av'utskottets yttrande på s, 68 som börjar med "I sitt"och slutar med "avstyrks därför" bort ha följande lydelse: Näringsutskottelvidhåller i sill yttrande sin ståndpunkt frän . I en lill yttrandetbilagd avvikande mening finner de moderata ledamöterna i utskottet däremot attförslaget i molion 402 om en sammanslagning av SPK med ärvälmotiverat. I den avvikande meningen betonas atl de invändningar som harframförts mol tidigare motionsyrkanden med samma syfte saknar lyngd. Enkonsumentpolitik inriktad på alt fungera som elt medel atl stärkamarknadsekonomin och stimulera en fri konkurrens skulle enligt den avvikandemeningen på etl naturligt sätt bäras upp av etl sammanhållet organ för pris-,konkurrens- och konsumentfrågor. Vid den i näringsutskottets yttrande omnämndaaviserade översynen av bör uppmärksamheten i första handinriktas på en förändring enligt motionärernas förslag. Lagutskottetdelar den uppfattning som kommit lill uttryck i motionen och i den avvikandemeningen och lillslyrker följaktligen bifall lill molion 402 yrkande 6, delsalt utskottet under moment 42 bort hemställa 42, beträffande sammanslagning av .statens pris- och kartellnämnd medkonsumentverket all med bifalllill motion 1985/86:402 yrkande 6 begär atl regeringen i besparingssyfte läggerfram förslag till en sammanslagning av statens pris- och kartellnämnd medkonsumentverket, Partssammansatt råd knutet till (mom. 43) Per-OlofStrindberg (m), (), (), (), BenglHarding (), () och () anser delsatl den del av utskottets yttrande som börjar på s. 70 med "Utskottet vill" och slutar pås, 72 med "frän utskottel" borl ha följande lydelse: 100 Vad gäller förslaget till inrättande av etlpartssammansatt råd som skall LU 1985/86: 34 knytas till reklamationsnämndenkonstaterar utskottel atl rådets arbetsuppgifter inte har preciserats på annalsätt än atl rådet skall ge nämnden vägledning i vissa angivna s. k.policyfrägor. Utskottet ifrågasätter det rimliga i atl detta slag av frågor somnämnden själv bör kunna handha skall läggas ul på etl särskilt råd med oklarkompetens. En sådan hantering leder endast till onödig byråkrati och kostnadersom inte uppvägs av några vinster för konsumenterna, Enligl utskottets meningfinns del också en betydande risk för atl elt råd med ospecificeradearbetsuppgifter och opreciserat kompetensområde utvidgar sin aklionssfär tillfrågor som rådet under inga förhållanden får ägna sig åt, t, ex. frågor som harsamband med nämndens behandling av enskilda tvister. Utskottet kan inle hellerfinna några skäl som lalar för att rådet skall syssla med frågor som primärtligger inom andra myndigheters, t. ex, , ansvarsområde. Är ensådan fråga av policykaraktär eller är den eljest sådan att den bör bedömas avelt partssammansatt organ, är vederbörande myndighels styrelse del lämpligaforumet för frågans behandling. Ulskollel vill understryka ätt det givelvis är angelägetalt de erfarenheter som görs i nämndens verksamhet vidareförs till andrakonsumenlorgan, l.ex, ," Enligl vad utskottet eriarit skerredan i dag en sådan vidareföring frän nämnden till . Del ärdärför angeläget all verkets organisation är sådan alt dessa erfarenheter kantas till vara i verkets arbete. Utskottet utgår ocksä från att konsumentverketvidarebefordrar de erfarenheter och kunskaper som samlas hos nämnden till denlokala konsumentverksamhelen. Det anförda visar atl erfarenhetsåterföring ochliknande inte behöver förmedlas genom ett särskilt råd. Med hänvisning lill det anförda kan utskottet inte biträdaförslaget i propositionen atl knyla elt partssammansalt råd till allmännaréklamationsnämnden. Del betyder att utskottet tillstyrker bifalltill motionerna 402, 404 och 405 i aktuell del, dels atl utskottet under moment 43 bort hemställa 43, beträffande partssammansalt råd knutet till allmännaréklamationsnämnden atl med bifall till motionerna 1985/86:402yrkande 3, 1985/ 86:404 yrkande 8 och 1985/86:405 yrkande 10 och med avslag påproposition 1985/86: 121 i motsvarande del som sin mening ger regeringen lillkänna vad utskottet anfört om att ett sådant råd inte skall inrättas. 28.Anslag till (mom. 44) (), (), (), (), Bengl (), () och KerstiJohansson (c) anser dels atl den del av utskottets yttrande på s, 75 med"Ulskoitel anser" och slutar med "till reklamationsnämnden"bort ha följande lydelse: Utskottet delar den uppfattning som motionärerna ochreklamations- LU 1985/86:34 nämndens ordförande gett uttryck för, nämligen decentraliserade reklamalionshanteringen inte kan förväntas under i vartfall /87 leda lill att tillströmningen av ärenden lill nämndenminskar i nägon nämnvärd grad. Utskottet anser mot bakgrund härav att det intefinns utrymme för den nedskärning i anslaget lill nämnden som föresläs ipropositionen. Då del dessutom är angeläget all nämnden kan upprätthållanuvarande ambitionsnivå när del gäller ärendehantering och övrig verksamhet,vilket försvåras genom regeringens förslag, kan utskottet inte biträda förslagettill besparing under nämndens anslag. Ställningstagandet innebär att utskottetmed bifall till molionerna 400, 402, 405 och 406 i aktuell del tillstyrker allriksdagen lill allmänna réklamationsnämnden anvisar etl i förhällande tillregeringens förslag med , förhöjt anslag. dels all utskottet under moment 44 bort hemställa 44, beträffande anslag lill allmänna réklamationsnämndenatt med anledning av proposition 1985/86:100 bilaga 9 punkt C 5 ochproposition 1985/86: 121 i motsvarande del samt med bifall till motionerna1985/86:400 yrkande I i denna del, 1985/86:402 yrkande 5, 1985/86:405 yrkande13 och 1985/86:406 yrkande 2 fill för budgetåret1986/87 anvisar ett förslagsanslag av . Anslag till (mom. 46) (), (), () och () anser dels atl den del av utskottets yttrande pä s, 76 sombörjar med "När del" och slutar med "finansdepartementetshuvudtitel" bort ha följande lydelse: Ulskollel erinrar om all det i komplelleringspropositionenanförs att eventuella utgiftsökningar som etl utskott föreslär i fråga om ellanslag bör finansieras genom ulskotlels försorg. Inom lagutskottetsberedningsområde finns inga andra möjligheter till finansiering av höjningenav anslaget till än en reducering av anslaget tillkonsumentverket. Sistnämnda anslag bör således reduceras med , Iövrigt föranleder förslaget lill anslag lill verket inga erinringar. Utskottetföreslär därför att anslaget till verket för nästa budgetår bestäms till49301000 kr,, vilket innebär all utskottet lillslyrker bifall till motionerna400 och 405 i aktuell del, dels atl utskottet under moment 46 bort hemställa 46, beträffande anslag till atl med anledning av proposition 1985/86: 100 bilaga 9 punkt C 4 och proposition 1985/86: 121 i motsvarande del samt motion 1985/86:402 yrkande 4 och med bifall lill mofionerna 1985/ 86: 400 yrkande 1 i denna del och 1985/86: 405 yrkande 12 till Konsu- 102 mentverketför /87 anvisar ell förslagsanslag av LU 1985/, Anslag till (mom. 46) , och (alla m)anser dels all den del av utskottets yttrande på s. 76 sombörjar med "När det" och slutar med "finansdepartementetshuvudtitel" bort ha följande lydelse: Beträffande anslaget till anser ulskoitelatl del saknas skäl för att ge de särskilda resurstillskott somregeringen föreslär. Som molionärerna i motion 402 framhåller börfinansieringen av de utgifter som kan föranledas av all verket får nya ellerutökade arbetsuppgifter ske genom att resurser frigörs genom omfördelningarinom verket. Det är utskottets uppfattning att åtskilligt av vad verket i dagsysslar med bör kunna helt avvecklas, Mol bakgrund härav bedömerutskottet del som möjligt alt utan atl för konsumenlerna viktigaarbetsuppgifter behöver eftersättas - kan inom ramen för ettoförändrat anslag fullgöra sina uppgifter på etl tillfredsställande sätt.Anslaget lill verket bör därför bestämmas till det belopp som gäller /86 eller . Utskottet tillstyrker således bifalllill motion 402 yrkande 4, Utskottet vill tillägga alt den reducering avverkels anslag i förhållande till regeringens förslag som utskottet förordarväl finansierar den anslagshöjning som utskottel ovan förordat i fråga omallmänna reklamationsnämnden. dels all utskottet under moment 46 borl hemställa 46, beträffande anslag till alt riksdagenmed anledning av proposition 1985/86:100 bilaga 9 punkt C 4 och proposition1985/86: 121 i motsvarande del saml motionerna 1985/86:400 yrkande 1 i dennadel och 1985/86:405 yrkande 12 samt med bifall lill motion 1985/86:402 yrkande4 till för /87 anvisar ell förslagsanslag av45651 . 1.Undervisning i konsumentfrågor i (mom. 11) UllaOrring och Bengl (båda fp) anför: Enligt vår mening är det angeläget- all höja kvaliteten pågrundskolans undervisning i hemkunskap och därmed elevernas insikter i kosl-och konsumentfrågor. Vi noterar med tillfredsställelse såväl attskolöverstyrelsen utarbetat ett särskilt kommeniarmalerial till stöd för hemkunskapsundervisningen som alt genomför en försöksverksamhet i län för att höja elevernas kunskap i konsumentfrågor. ökar naturligtvisförutsättningarna att förbättra kvaliteten i grundskole- LU 1985/86:34elevernas konsumentkunskap. Därvid krävs dock all aktivtföljer upp nämnda kommentarmaterials tillämpning i kommunerna och atlkonsumentverket utnyttjar vunna positiva erfarenheter av försöksverksamhetenför alt etablera en motsvarande verksamhet i hela landet. Genomsådana åtgärder skulle man uppnå del angelägna målet att fördjupa ungdomarnaskonsumentkunskaper och därmed väl förbereda dem för deras vuxenliv, Bredare produktinformation (mom. 28) och (båda c) anför: Imotion 401 av () tas enligt vår mening synnerligen viktigafrågor upp. nämligen behovet av atl berörda rnyndigheter i samarbete medintresseorganisationer och näringsliv utarbetar kriterier för en bredareinformation om etiska, sociala och ekologiska konsekvenser av olika varor ochproduktionsmetoder för att underlätta för konsumenlerna alt la ansvar. skrivning och ställningstagande till propositionen och molionernahar - trots avslag pä delta motionsyrkande främst med anledning av atlresurser saknas för att ålägga berörda myndigheter ytterligareuppgifter - elt viktigt steg tagits mol en konsumentpolitik som syftar till altskapa stöne etiskt, solidariskt och ekologiskt ansvar. Vi förutsätter att de imotionen framförda synpunkterna successivt skall få ökat beaktande såväl inomdet konsumenlpolitiska området som i övrigt ulan att nu gör någottillkännagivande i anledning av motionen, Utbyggnad av den lokala konsumentverksamheten (mom. 33) Per-OlofStrindberg, och (alla m) anför: Ulskollelunderstryker i betänkandet vikten av att en fortsatt, snabb utbyggnad av denlokala konsumentverksamheten sker. Vi vill betona atl ulskotlels uttalandeendast får ses som ett önskemål från utskottets sida och inte innebär någol"pekfinger" ät kommunerna. Självfallet får kommunerna själva bestämmai vilken takt den lokala konsumentverksamheten skall byggas ut, Synpunkter på utskottets yttrande Per-ölofStrindberg, och (alla m) anför: Vihar i etl flertal reservationer och särskilda yttranden redovisat fränutskottsmajoriteten avvikande meningar. Det har dock inte varil möjligt att påvarje punkt där vi icke helt delar utskottets formuleringar markera detta genomreservationer. Betänkandet innehåller därför skrivningar som vi inte heltställer oss bakom. Vi har funnit det angeläget att ge detta lill känna. 1985/86:13 y om inriktningen av konsumentpolitiken (prop. 1985/86:121jämte följdmotioner) LU 1985/86:34 Bilaga 1 Lagulskottel har beslutat inhämta konsliiutionsulskotlelsyttrande över proposition 1985/86:121 om inriktningen av konsumentpolitikenjämte de motioner som väckts med anledning av proposiiionen, allt såvitt rörfrågor om den komnniiiala kompetensen. Proposiiionen bygger huvudsakligen på konsumenipoliliskakommitténs belänkande (SOU 1985:32) Hushållning för välfärd. Den framtida konsumentpolitikensinriktning och remissbehandlingen av belänkandel. Propositionen innehåller bl,a, olika riktlinjer för konsumenlpolilikens framlida inriktning. Det föreslåsatt denna politik blir tydligare inriktad på hushållsekonomiska frågor. Fleraviktiga utvecklingslinjer utpekas. En av dessa gäller utveckling av den lokalaverksamheten. 1 det sammanhanget läggs bl. a. fram förslag gällandeinriktningen av kommunernas konsumentverksamhet angående hanteringen avreklamationsfrågor. Enligl propositionen bör kommunalt verksammakonsumenlvägledare i ökad utsträckning kunna medla i reklamation.stvister. beslut att inhämta konslilulionsutskottelsyttrande lorde i första hand avse frågan om sistnämnda förslag ryms inom dens,k, kommunala kompetensen. 1 ärendet föreligger elva motioner, av vilka två är avintresse i förevarande sammanhang, 1 motion 1985/86:400 av () ifrågasätts om det i propositionen framlagda förslaget angående kommuns hantering av rekla- malionsfrågor faller inom den kommunala kompetensen. Motionären, som är starkt kritisk till att icke lagfarna konsumenlvägledare skall kunna medla i reklamationslvister. hemställer atl avslår förslaget i vad del ger konsumenlvägledare befogenhet alt hanlera rältstvister mellan enskilda på grund av köp eller annan rättshandling. Även i motion 1985/86:402 av m, fl, (m) framförs kritik mot propositionens förslag i förevarande del. Molionärerna, som i och för sig anser all del borde vara möjligt för konsumentvägledare att i viss utsträckning lösa flera konsument- tvister, anser att denna möjlighet kraftigt överskattats i propositionen.Enligt molionärerna är del uppenbart att konsumentvägledarnas förutsättningar att lösa tvister är små med hänsyn till atl de i allmänhet saknar den juridiska och tekniska kompelens som fordras. Med anledning av etl uttalande i proposi tionen om atl tvister inle skall lösas mot någon paris önskan anger motionärerna att det inle kan uteslutas alt konsumentvägledarna för att 105 erhållaniecllingsuppdrag kan frestas att iiUiva påtryckningar på säljaren om LU1985/86: 34 att hota med publicering av fallet. De lokala konsumentvägledarnas hantering avreklamationsfrågor grundar sig ytterst pa ett riksdagsbeslut (prop.1975:40, NU 26, rskr. 17(1). Enligl vad soni förutsattes genom detta beslutskulle konsumenlviigle-darnas ifrågavarande uppgift i princip begränsas lillrådgivning av olika slag. Utvecklingen har dock på vissa håll gått mot en meraakliv insats från konsuinentvägledarna. 1 konsumenlpolitiska kommitténs i dettidigare oinnäninda utredningsbetänkande föreslogs att vägledarna i ökadutsträckning borde kunna medla i reklamalionsfrågor. KoniEiiitlén lade framelt lagtVirslag, vaii angavs att en kommun i sin konsumentpolitiska verksamheti lämplig omlaltniiig får låta konsuinentvägledare vid rådgivning i reklamationsfrågorsöka medverka till en uppgcirelse mellan konsument och näringsidkare. I propositionen anger föredragande statsrådet att handelar uppfattningen att konsunieiilvägledarnii bör kimna agera mera aktivt föralt lösa reklamationsfrågor lokall än som fctruisaltes är 1975. bedömning krävs emellertid inte lagstiftningsåtgärder. 1 propositionen (s. 57) anförs att konsumentvägledarna iökad utsträckning skall kiHina medla i reklamationstvister. De skall hamöjligheter att lägga fram förslag lill uppgörelser i reklaniationsfrågor. Detbetonas att verksamheten inte skal! ha karaktären av formell lösning avtvister. Det framhålls vidare alt försök alt lösa tvist inte får ske i stridmed någon parts önskan. Enligt propositionen skall de principerkonsumentpolitiska koniniit-lén lagt frain i specialmotiveringeii lill sittlagförslag vara vägledande för verksamheten. Kommittén anförde bl. a. följande(SOU 1985:32 s. 140): Funktionen all söka medverka till en uppgörelse mellankonsument och näringsidkare måste också bedrivas med urskillning och får inleske i strid med någondera partens uttalade vilja. Vägledarens medlande funktionär här närmast all pröva om del går all lösa upp knuten i parternasaffärsrelationer och eventuellt föreslå en lösning för alt söka nå enuppgörelse. Det bör påpekas att om ena parten avböjer konsumentvägledarensmedverkan, ingen möjlighet föreligger atl gå vidare med saken i denna ordning.Anvisning bör då ges hur den. sorn vill driva frågan vidare kan gå till väga.Är positionerna lästa ankommer del pä andra organ atl pröva frågan. Ocksä deltaföljer av lämplighetsbegreppel men även av begreppet söka. Redan reklamationsfrå-gansart kan vidare i det enskilda fallet visa alt försök att nå en uppgörelse inleär lämpliga eller inte bör drivas längre än som skett. a. kan det varafråga om omständigheter som kräver kvalificerad juridisk eller annanrådgivning. Balansgången fordrar här liksom i övrigt onidömesgillhet hoskonsumentvägledaren. Det är angelägel alt konsumenlvägledarens försök alt nå enuppgörelse inle framträder sorn ett rättsligt ställningslagande, Någol sådantsaknas det självfallet utrymme för. Ställningstaganden i tvister ankommer somförut berörts på andra organ med särskilda handläggningsformer ochsammansättningar. Medhänvisning till del anförda har från de synpunk- LU' 1985/86: 34 ter utskottel har att beakta inte funnit anledning till erinranmot propositio- Bilaga 1 nens förslag. Närvarande: (), (), (), (), (), Hans Nyhage (m). AnitaModin (s), (), (), i (m),(), Bengl Kindbom (c). (), ()och (vpk). om enhöjning av reklamskatten LU 1985/86:34 Bilaga 2 har berett skatteutskottet tillfälle attyttra sig över motion 1985/86:406 yrkande 3 ay m, fl, (vpk).Motionen har väckts med anledning av proposition 1985/86:121 om inriktningen avkonsumentpolitiken, m, m. får med anledning härav anföraföljande, I propositionen föreslås bl, a, att allmännareklamationsnämnden skall bestå som en självständig central myndighet och attkonsumentverket skall erhålla ett resurstillskott som bl, a, skall finansierasgenom överföring av medel från . Yrkandet i motionen innebär att medel såväl för enutbyggnad av den kommunala konsumentvägledningen som för den allmännareklamationsnämndens verksamhet bör tas från intäkterna av reklamskatten ochatt denna vid behov bör höjas. Motionärerna anger dock inte vilken nivå påbeskattningen de vill uppnå. Reklamskatten regleras i lagen (1972:266) om skatt påannonser och reklam. Skatten beräknas på vederlaget exkl, skatt. Skattskyldigär den som i yrkesmässig verksamhet inom landet offentliggör skattepliktigannons eller skattepliktig reklam i annan form än annons eller framställerskattepliktig reklarntrycksak. Fr, o. m. är skatten förannons i allmän nyhetstidning, annars . var skattesatsen resp.10%. Avsikten med skattehöjningen var att finansiera ett höjt produktionsbidraginom presstödet. För att åtgärden inte skulle bli alltför kännbar fördagstidningar med låga annonsintäkter höjdes även den s,k, frigränsen från 9till 12 milj, kr, . Totalt beräknades höjningen ge ökade skatteintäkterom ca 50 milj. kr, , varav 20 milj, kr, avsåg dagspressen. För /86 har inkomsterna av reklamskattenberäknats till sammanlagt 545 milj, kr, och för /87 beräknasreklamskatt inflyta med 610 milj, kr. Utskottet anser att de skäl motionärerna åberopar intemotiverar en höjning av reklamskatten. Utskottet vill erinra om att utskottet iåterkommande sammanhang tagit avstånd från den typ av specialdeslineradeskatter som föreslås i motionen. Utskottet anser följaktligen att lagutskottetbör avstyrka motionsyrkandet, Närvarande:Jan (), (), (), nj 1985/86: 34Bo Forslund (), (). Torslen 2 (s), (), (), (),(), (vpk), (), () och ()*, * Ej närvarande vid justeringen. (vpk) anser att utskottets yttrande fr. o.m, tredje stycket borl ha följande lydelse: Yrkandet i motionen innebär en utbyggnad av den kommunalakonsumentvägledningen och den verksamhet. Deförväntningar som bör ställas på den kommunala konsumentvägledningensnödvändiga utbyggnad kommer atl innebära behov av resurstillskott. Dennuvarande nivån på konsumentvägledningen har tyvärr en undanskymd plats i denkommunala verksamheten. Med hänsyn lill den kommunala ekonomin är det troligtatt utbyggnaden inte kommer att ske tillräckligt snabbt om den skall utvecklasinom ramen för de nuvarande kommunala resurserna. Därför bör nya medeltillskapas genom statsbidrag som kan inbringas genom en höjning avreklamskatten. Reklamskatten regleras i lagen (1972:266) om skatt påannonser och reklam. Skatten beräknas på vederlaget exkl, skatt. Skattskyldigär den som i yrkesmässig verksamhet inom landet offentliggör skattepliktigannons eller skattepliktig reklam i annan form än annons eller framställerskattepliktig reklamtrycksak. Fr, o. m, är skatten förannons i allmän nyhetstidning, annars , var skattesatsen resp,, Avsikten med skattehöjningen var att finansiera elt höjt produktionsbidraginom presstödet. För att åtgärden inle skulle bli alltför kännbar fördagstidningar med låga annonsintäkter höjdes även den s.k, frigränsen från 9till 12 milj. kr. Totalt beräknades höjningen ge ökade skatteintäkterom ca 50 milj. kr. , varav 20 milj. kr. För /86 har inkomsterna av reklamskattenberäknats till sammanlagt 545 milj. kr. och för /87 beräknasreklamskatt inflyta med 610 milj. kr. Utskottet anser att de skäl motionärerna åberopar på siktkräver en höjning av reklamskatten. Medel för att kompensera allmännareklamationsnämndens verksamhet, som är aktuellt, kan prövas i vanligtbudgetsammanhang. Utbildningsutskottetsyttrande /86:4 y om inriktningen av konsumentpolitiken (prop. 1985/86:121) LU 1985/86: 34 Bilaga 3