bet · G901KU3 · 1985-12-31 00:00:00 — angående dels ny kommunalförbundslag (prop. 1984/85:216), dels närvarorätt för j personalföreträdarei kommunala nämnder (prop. 1985/86:3 1984/85:200 jämte motioner) I betänkandet behandlas dels proposition 1984/85:216 om nykommunalförbundslag, dels proposition 1984/85:200 om närvarorätt förpersonalföreträdare i kommunala nämnder jämte följdmotionerna 1985/86:3 avAllan (), 1985/86:4 av m.fl. (c), 1985/86:5 av AndersBjörck m. fl. (m), 1985/86:6 av och (båda c) och1985/86:7 av och (båda fp). Utskottet hartillstyrkt propositionsförslagen - i proposition 1984/85:200 har dock föreslagitsen lagteknisk justering - samt avstyrkt samtliga motioner. I en reservation harm-, fp- och c-ledamöterna hemställt att proposition 1984/ 85:200 avslås. Proposition 1984/85:216 I proposition 1984/85:216 föreslås att antarförslagen till 1. kommunalförbundslag, 2. lag om ändringi lagen (1978:438) om huvudmannaskap för viss kollektiv persontrafik. I propositionen föreslås en ny lag om kommunalförbund somskall ersätta lag i samma ämne. Den nya lagen syftar till att främjaanvändningen av samverkan. En nyhet i förslaget är att kommunerna ochlandstingskommunerna får möjlighet att välja en enklare form av kommunalförbundsom ett alternativ till den hittillsvarande formen. Vidare föreslås attlänsstyrelsens nuvarande tillsyns- och kontrollfunktioner helt skall upphöra.Det föreslås också nya regler om utträde ur kommunalförbund, som skall göra detlättare för en kommun eller en landstingskommun att lösgöra sig frånsamarbetet. En följdändring föreslås i lagen om huvudmannaskap förviss kollektiv persontrafik. Lagändringarna avses träda i kraft den 1 januari1986. Proposition 1984/85:200 I proposition 1984/85:200 föreslåsatt antar förslagen till 1. lag om ändring i kommunallagen(1977:179), 1 1985/86. 2. lag om ändringi kommunalförbundslagen (1985:000), KU 1985/86:3 3. lag om ändringi lagen (1979:412) om koriimunala indelningsdelege-rade. I propositionen föreslås att det införs en permanentlagstiftning som ger kommunernas och landstingskommunernas anställda en rättatt närvara vid sammanträden med andra nämnder än styrelsen. Med närvarorättenföljer yttranderätt. Den föreslagna närvarorätten gäller vid en nämndsbehandling av ärenden som rör förhållandet mellan kommunen ellerlandstingskommunen som arbetsgivare och deras anställda. Myndighetsutövning motenskild och frågor där ett utpräglat partsförhållande råder omfattas emellertidinte av närvarorätten. Högst tre personalföreträdare och ersättare för dem fårfinnas i varje nämnd. De utses av de lokala arbetstagarorganisationerna. Detförutsätts att parterna, t. ex. i medbestämmandeavtal, kommer överens om dennärmare utformningen av närvarorätten inom de gränser som lagen sätter upp. Reglerna om närvarorätt föreslås bli sammanförda-i ettnytt kapitel, 3 a, i kommunallagen - med de bestämmelser om partssammansattaorgan, vilka finns i 3 kap. 13 a och 13 b §§ kommunallagen.Vissa följdändringar föreslås i annan lagstiftning, bl. a. i den genomproposition 1984/85:216 föreslagna lagen om kommunalförbund. Lagändringarnaavses träda i kraft . Motionerna med anledning av proposition 1984/85:200 I motion 1985/86:3 av () hemställs attriksdagen avslår propositionen i dess helhet. 1 motionen hävdas att det arbetstagarinflytande som avsesmed propositionen kan leda till att den politiska demokratin träds för när ochatt de framlagda medbestämmandeformerna inte synes vara förenliga med föreskrifteni 1 kap. 7 § regeringsformen om att beslutanderätten i kommunerna utövas avvalda församlingar. Motionären hävdar att den föreslagna ordningen i viss måninnebär ett korporativt styrelsesystem, vilket är främmande för den svenskagrundlagen. Enligt motionen innebär förslagen om partssammansatta organ ochnärvarorätt vidare ett åsidosättande av likställighetsprincipen. I motionenframförs vissa ytterligare invändningar, bl. a. pekar motionären på att deorganisationer som förutses utrustade med offentlig makt inte själva ärunderkastade några offentHga regler för sin verksamhet samt att några uppgifterom de ekonomiska konsekvenserna av förslagen inte lämnats i propositionen. I motion 1985186:4 av m. fl. (c) hemställsatt beslutar att avslå förslagen i proposition 1984/85:200 omnärvarorätt för personalföreträdare i kommunala nämnder. Enligt motionen innebär ett genomförande av förslaget omnärvarorätt att nämnderna och styrelserna inte längre blir politiska organ varssammansättning avgörs av folkviljan, något som kan få till följd att utslageni de allmänna valen förrycks. Motionärerna framhåller att den nuvarandeprincipen för representationi politiska organ utgör en konsekvent tillämpning av grund- KU 1985/86:3 läggandeprinciper i en politisk demokrati och att en annan princip knäsatts genomförslagen, nämligen intresseprincipen eller den korporativistiska principen.Motionärerna finner det svårt att finna några hållbara skäl för att just defackliga organisationerna skall representeras. vidare bl.a. på att förslaget för kommunerna innebär en extra ekonomisk belastningoch utökad byråkrati. I motion 1985/86:5 av m. fl. (m) hemställsatt avslår propositionen såvitt avser att kommunernas ochlandstingskommunernas anställda ges en rätt att närvara och yttra sig vidsammanträden med andra nämnder än styrelsen. 1 motionen ifrågasätts om närvarorätten är förenlig medgrundlagen. Enligt motionen ges berörd personal, om förslaget genomförs, ensärställning jämfört med övriga medborgare, varmed den demokratiska principenom lika stora möjligheter till inflytande för alla röstberättigade medborgarebryts. Motionärerna anser inte att principen om allmän och lika rösträtt kanförenas med närvarorätt. I motionen pekas på risken för att, om förslaget gårigenom, nämndernas oberoende ställning går förlorad och att, , depolitiskt valda och de fackligt utsedda representanterna kan sammansmälta.Motionärerna anser att tillräckliga medel för anställdas medbestämmande redanfinns. I motion 1985/86:6 av och (båda c)hemställs att beslutar att avslå proposition 1984/85:200 omnärvarorätt för personalföreträdare i kommunala nämnder (yrk. Vidare begärsatt regeringen för presenterar ett förslag till ändring av kommunallagenmed innebörden att kommunfullmäktige och landsting får befogenheter att beslutaom personalföreträdares närvaro- och yttranderätt vid nämndsammanträden (yrk.2). I motionen uttalas, mot bakgrund av den försöksverksamhetmed närvarorätt som förekommit , att det i och för sig är angelägetatt även fortsättningsvis utrymme ges för de kommuner och landsting som önskarnärvarorätt för personalrepresentation. Motionärerna är dock kritiska mot attden föreslagna närvarorätten gjorts obligatorisk. I motionen framhålls att dekommuner och landsting som inte deltagit i försöksverksamheten till stora delarfunnit andra former för personalinflytande. Motionärerna anser det angelägetatt utformar lagstiftningen så att dessa huvudmäns arbete kanfortsätta, varvid ett betydande utrymme bör ges för de kommunala beslutandeförsamlingarna att utifrån lokala förhållanden organisera arbetet så att denkommunala verksamheten bäst främjas. Avslutningsvis poängterar motionärernavikten av att följer utvecklingen av frågor omnärvaro- och yttranderätt vid nämndsammanträden, om de partssammansattaorganen och om utformningen av det lokala medbestämmandearbetet. 1 motion 1985/86:7 av och (båda fp) hemställs att beslutar avslå proposition 1984/85:200. Enligt motionärerna utgör ett arbetstagarinflytande somutövas genom närvarorätt i de beslutande nämnderna ett intrång i den kommunala demokratinsom är principiellt oacceptabelt. I motionen hävdas att förslaget KU1985/86:3 irite står i överensstämmelse med den kommunalalikställighetsprincipen. Vidare finner motionärerna det tveksamt om närvarorättär förenlig med bestämmelsen i 1 kap. 7 § regeringsformen om attbeslutanderätten i kommunerna utövas av valda församlingar. Utskottet tillstyrker förslagen i proposition 1984/85:216utom vad avser 2 kap. 14 § och 3 kap. 5 § i kommunalförbundslagen. Tilllydelsen av dessa bestämmelser återkommer utskottet i samband med sitt ställningstagandetill proposition 1984/85:200 om närvarorätt för personalföreträdare, som utskottetsamtidigt behandlar. Förslagen i denna proposition har i korthet följandebakgrund. har olika åtgärder vidtagits pådet kommunala området i syfte att vidga möjligheterna för de anställdasmedinflytande. I fråga om närvarorätt för personalföreträdare och ompartssammansatta organ skall erinras om att 1972 (prop. 1972:97, KU1972:31, rskr. 241) antog en lag (1972:271) om närvarorätt vid sammanträde medkommunal eller landstingskommunal nämnd. Därigenom fick regeringen befogenhetatt på framställning av eller landstingskommunal nämnd besluta om attföreträdare för de anställda fick närvara vid nämndens sammanträden och delta iöverläggningar men ej i besluten. Medgivande till denna försöksverksamhet hart. 1983 lämnats ca 230 nämnder i 36 kommuner och 20 landstingskommuner.År 1977 avlämnade utredningen om den kommunala demokratin(demokratiutredningen), som hade i uppdrag att utreda vissa frågor ompersonalinflytande i den kommunala verksamheten, betänkandet (SOU 1977:39)Företagsdemokrati i kommuner och landstingskommuner. I betänkandet föreslogsdels en permanent lag om närvarorätt, dels ändringar i kommunallagen och lagenom kommunalförbund vilka möjliggjorde inrättandet i kommuner,landstingskommuner och kommunalförbund av gemensamma organ för arbetsgivare ocharbetstagare (partssammansatta organ) till vilka fullmäktige kunde överlämnaviss beslutanderätt vilken annars skulle fattas av arbetsgivaren ensam. Departssammansatta organens uppgiftsområde begränsades i sakligt hänseende tillärenden rörande förhållandet mellan kommuner och landstingskommuner somarbetsgivare och dess arbetstagare. Endast förslaget om partssammansatta organresulterade i lagstiftning (prop. 1978/79:188, KU 1978/79:38, rskr. 362).Frågan om närvarorätt för personalföreträdare i kommunala nämnder m. m. hardärefter utretts av kommittén för vissa medbestämmandefrågor (medbestämmandekommittén).I betänkandet (SOU 1982:56) och medbestämmanderättframläggs förslag till olika medbestämmandeformer för kommunalanställda. Det ärkommitténs förslag om närvarorätten i kommuner och landstingskommuner sombehandlas i proposition 1984/85:200. Erfarenheterna av försöksverksamheten har enligt vad somanförs i propositionen varit övervägande positiva. Verksamheten har utgjort ettväsentligt led i de olika åtgärder som vidtagits på a. detkommunala området syftande till ökad företagsdemokrati. Utskot- ku 1985/86-3 tet delar föredragandedepartementschefens bedömning att tiden nu är mogen att införa en permanentlagstiftning om närvarorätt i kommuner och landstingskommuner. I propositionen har sammanfattningsvis föreslagitsföljande utformning av närvarorätten. Kommunernas och landstingskommunernasanställda ges en rätt att närvara vid sammanträden med nämnderna med undantagav styrelsen. Personalföreträdarna får rätt att delta i en nämndsöverläggningar men inte i besluten. Närvarorätten är tillåten endast vidbehandlingen av frågor som berör förhållandet mellan kommunen ellerlandstingskommunen som arbetsgivare och deras anställda. Närvarorätten skallinte omfatta behandling av ärenden som rör myndighetsutövning mot enskildaliksom inte heller frågor som gäller kommunens eller landstingskommunens rollsom förhandlingspart. Högst tre personalföreträdare och ersättare för dessa fårfinnas i varje nämnd. I motionerna 1985/86:3,1985/86:4,1985/86:5 och 1985/86:7yrkas avslag på propositionen med hänvisning till att förslaget inte ärförenligt med grundlagen. Utskottet vill beträffande denna fråga erinra om deuttalanden som gjordes vid riksdagsbehandlingen av förslaget ompartssammansatta organ (PSO). Utskottet (KU 1978/79:38 s. 9 f.) uttalade bl.a.: Avgörande för frågan om de partssammansatta organensförenlighet med RF är vilken rättslig ställning och vilka befogenheter organenkommer att få enligt den föreslagna lagstiftningen. Utskottet vill peka på attlagförslaget innebär att de partssammansatta organens uppgifter avserberedning, förvaltning och verkställighet. Dessutom gäller enligt lagförslagetatt frågor om den kommunala verksamhetens mål, inriktning, omfattning ochkvalitet inte får överlämnas åt partssammansatta organ. Det blir således intemöjligt att tilldela organen sådan beslutanderätt som avses i 1 kap. 7§ regeringsformen och är förbehållen de politiskt valda organen och som enligt1 kap. 5 § kommunallagen tillkommer fullmäktige. Vidare gäller att ärenden somavser myndighetsutövning mot enskild med vissa angivna undantag inte skallkunna handläggas av partssammansatta organ. Utskottet vill även erinra om attde kollektivavtal som skall ligga till grund för verksamheten medpartssammansatta organ måste godkännas av fullmäktige och att det också ärfullmäktige som på grundval av avtalen beslutar om inrättande av organenoch fastställer dessas uppgifter. Utskottet anser att de partssammansatta organens uppgifteravgränsas i propositionens lagförslag och motiv på ett sätt som är lämpligt medhänsyn såväl till gränsdragningen mellan den poUtiska demokratin och företagsdemokratinsom till syftet med organens verksamhet. För att ett partssammansatt organskall kunna få förvaltnings- och verkställighetsuppgifter fordras att frågornaär av den arten att avgörandet inte kräver politiska avvägningar. Det är enligtutskottets uppfattning viktigt att de partssammansatta organens uppgifterbestäms så att verksamheten inte kommer att påverka de politiska förhållandenai kommunen eller landstingskommunen. Utskottets uttalanden godtogs av . Det nu aktuella förslaget innebär som framgått väsentligabegränsningar i fråga om närvarorättens omfattning och personalföreträdarnasuppgifter, och till skillnad från PSO-systemet är all beslutanderättförbehållen de politiskt valda ledamöterna. Enligt utskottets mening kan frånkonstitutio- nell synpunkt ingaerinringar riktas mot propositionens förslag. Utskottethar KU 1985/86:3 inte heller i övrigt - medundantag för en lagteknisk justering - funnit något att erinra mot förslaget.Utskottet vill tillägga att närvarorätt enligt förslaget skall tillåtas i allatyper av kommunala organ som har förvaltnings- och verkställighetsuppgifteroch som sålunda utgör en nämnd i kommunalrättslig mening (prop. 1984/85:200s. Detta innebär att även organ med annan behämning än nämnd, t. ex.en beredning, faller under de föreslagna reglerna så snart nyssangivna förutsättningar är uppfyllda. härifrån utgörs av utskotteller avdelning inom nämnd. I3 a kap. 11 § i förslaget till lag om ändring i kommunallagen anges attersättare för personalföreträdare skall kallas endast om de skall tjänstgörasom ledamöter. Enligt utskottets mening bör på denna punkt företas denjusteringen att det anges att ersättare skall kallas endast om vederbörandeskall tjänstgöra som personalföreträdare. Med den ändringen tillstyrkerutskottet förslaget i proposition 1984/85:200 till lag om ändring i kommunallagen.Vidare tillstyrks de båda i propositionen föreslagna följdändringarna,däribland förslaget till ändrad lydelse av 2 kap. 14 § och 3 kap. 5 §kommunalförbundslagen. Utskottets ställningstagande innebär att samtliga iärendet väckta motioner avstyrks. 1. beträffandeny kommunalförbundslag att antar degenom proposition 1984/85:216 framlagda lagförslagen utom vad avser 2 kap. 14 §och 3 kap. 5 § kommunalförbundslagen, 2. beträffandenärvarorätt för personalföreträdare i kommunala nämnder a) med bifall till proposition1984/85:200 och med avslag på motionerna 1985/86:3, 1985/86:4, 1985/86:5,1985/86:6 (yrk. 1) och 1985/86:7 antar de i propositionen framlagdalagförslagen, dock med den ändringen att 3 a kap. 11 § lagen om ändring ikommunallagen (1977:179) skall ha den i bilaga som Utskottets förslag betecknadelydelsen, b) avslår motion 1985/86:6 (yrk.2). den 5november 1985 På vägnar Närvarande: (), (), (), Hans KU 1985/86:3 Nyhage (m),(), (), (), i *(m), (), (vpk), * (s),* (m), * (fp), * (s) och TorgnyLarsson* (s). * Ej närvarande vid justeringen. Beträffandenärvarorätt för personalföreträdare i kommunala nämnder anser (), Hans Nyhage (m), (), i (m), BengtKindbom (c), EHsabeth () och () delsatt den del av utskottets yttrande som börjar på s. 4 med "Erfarenheternaav" och slutar på s. 6 med "motioner avstyrks" bort ha följandelydelse: Genom förslaget om närvarorätt för personalföreträdare i kommunala nämnderges de fackliga organisationernas kommunalanställda personal möjlighet att,till skillnad från andra medborgare, påverka olika nämndbeslut, som detankommer på de poUtiskt valda nämndledamöterna att fatta. Den särställning somberörd personal sålunda skulle ges måste anses strida mot grunderna för denkommunala representativa demokratin och mot den demokratiska principen om likainflytandemöjligheter för alla röstberättigade medborgare. Förslaget kan inteanses stå i överensstämmelse med den kommunala hkställighetsprincipen. Detintrång i den kommunala demokratin som ett genomförande av förslaget skullekomma att innebära är enligt utskottets mening oacceptabelt. Utskottet villockså påpeka att ett genomförande av förslaget för kommunerna innebär en extraekonomisk belastning och utökad byråkrati. På grund av det anförda skallmotionerna 1985/86:3, 1985/86:4, 1985/86:5, 1985/86:6 (yrk. 1) och 1985/86:7bifallas och lagförslagen i proposition 1984/85:200 avslås. Utskottet anserinte att det, från de principiella utgångspunkter som angivits i detföregående, föreligger förutsättningar att framlägga något godtagbart förslagom närvarorätt för personalföreträdare i kommunala nämnder. Utskottet kandärför inte biträda förslaget i motion 1985/86:6 (yrk. Utskottetsställningstagande i närvarorättsfrågan innebär att utskottet i fråga omlydelsen av 2 kap. 14 § och 3 kap. 5 § kommunalförbundslagen antar det förslagsom framlagts i proposition 1984/85:216. delsatt utskottet under mom. 1 och 2 a bort hemställa 1. beträffandeny kommunalförbundslag att antar degenom proposition 1984/85:216 framlagda lagförslagen, 2. beträffandenärvarorätt för personalföreträdare i kommunala nämnder a)med bifall till motionerna 1985/86:3, 1985/86:4, 1985/86:5, 1985/86:6 (yrk. 1)och 1985/86:7 avslår de i proposition 1984/85:200 framlagda lagförslagen. Av utskottet föreslagenändring i förslaget i proposition 1984/85:200 till lag KU 1985/86:3 om ändring i kommunallagen (1977:179). 3a kap. 11 § Kallelser av personalföreträdare av personalföreträdare till sammanträden sker i samma ord- till sammanträden sker i samma ord ning som gäller för kallelser av le- ning som gäller för kallelser av le damöter i nämnden. Ersättare kallas damöter i nämnden. Ersättare kallas endast då de skall tjänstgöra som endast då de skall tjänstgöra som ledamöter. gotab Stockholhn 1985 83495