bet · G901KU4 · 1985-12-31 00:00:00 — 1 proposition 1984/85:36 om svenska kyrkanscentralstyrelses rättsliga ställning framhöll föredragande statsråd bl. Centralstyrelsen förblir en statlig förvaltningsmyndighetäven om dess förhållande till regeringen ändras. Härav följer att de allmännareglerna om statlig förvaltning som finns i RF och i andra lagar även ifortsättningen blir tillämpliga på centralstyrelsen. Som statligförvaltningsmyndighet blir centralstyrelsen också underkastad den insyn ochkontroll som gäller för annan statlig verksamhet. Sålunda kommerjustitieombudsmännen, revisorer, justitiekanslern ochriksrevisionsverket att utöva tillsyn över centralstyrelsens verksamhet.Centralstyrelsens ändrade statsrättsliga ställning påverkar emellertidregeringens beslutsbefogenheter beträffande styrelsen. Sålunda försvinnerregeringens rätt att för särskilda fall meddela direktiv till styrelsen.Regeringen kan sålunda inte kräva av styrelsen att den i ett särskilt fallskall fullgöra en viss uppgift. Regeringens rätt att meddela generellaföreskrifter i ämnen som rör centralstyrelse påverkas dock inte. Regeringen fåralltså även i fortsättningen med stöd av 8 kap. 13 § RF meddela föreskrifter omverkställighet av lag och föreskrifter som inte enligt grundlag skall meddelasav , även om dessa föreskrifter rör centralstyrelsen. Däremotbortfaller regeringens möjlighet att delegera denna normgivningskompetens tillcentralstyrelsen. I den nu aktuella propositionen framhålls ispecialmotiveringen till 46 § lagen om kyrkomötet att besvärsnämnden får sammastatsrättsliga ställning som centralstyrelsen. Utskottet delar den åsikt som föredragande statsråd enligtdet ovan sagda gett uttryck för beträffande de statsrättsliga konsekvenserna av att ifrägava- > randemyndigheter i fortsättningen kommer att lyda under kyrkomötet. Även utskottethar således uppfattningen att regeringen med stöd av 8 kap. 13 § RF kan meddelaföreskrifter om verkställighet av lag och föreskrifter som inte enligt grundlagskall meddelas av , även om dessa rör myndigheter under kyrkomötet.Med det anförda är enligt utskottets mening yrkande 2 i motionen tillgodosett. Utskottetbiträder i övrigt propositionens förslag. Frågor som tagits upp i motioner väckta Motionerna 1984/85:1505 yrkande4 av m.fi. (fp) och 1984/85:815 av m. fi. (vpk) tar upp statkyrka-frågan. 1 motion 1505 begärs att regeringen skall ta initiativtill överläggningar för att nä fram till en överenskommelse om en tidsplan för åtgärder i syfte att ge en fri ställning gentemot staten. att desuccessiva reformer som genomförts på kyrkoområdet KU 1985/86:4 inteinneburit att den principiella frågan om de framtida relationerna mellan statoch kyrka föregripits. Enligt motionärerna måste arbetet gä vidare för attfinna den breda bas mellan olika åsiktsgrupper som behövs för att kunna gesvenska kyrkan en självständigare ställning i förhållande till staten.Motionärerna anser att kyrkan själv successivt bör fä ta över ansvaret för denkyrkliga organisationsstrukturen lokalt inom stiften och på riksplanet.Svenska kyrkan måste själv fä avgöra i vilken utsträckning man behöver användakyrkans egna medel. får enligt motionen å andra sidan självöverväga på vilket sätt och i vilken takt som den är beredd att ta ett egetansvar för sin ekonomiska situation. Enligt motion 815 bör den oförenlighet som råder mellangrundlagens regler om religionsfrihet och det faktum att har enstatskyrka undanröjas. Motionärerna anser att underlagsmaterial för.att hävarelationerna mellan staten och kyrkan finns. Det borde därför vara möjligt attlägga fram förslag . Ett förslag till ändrade relationer mellan staten ochsvenska kyrkan lades fram av deltagarna i statkyrka-överläggningarna (SOU 1978:1). Frågan hade varit föremålför ett fiertal utredningar. Kyrkomötet ställde sig emellertid negativt tillförslaget. Efter överläggningar mellan de politiska partierna uttaladeregeringen att stat kyrka-frågan skulle handläggas vidare i syfte att vinnaden bredare enighet i frågan som regeringen ansåg önskvärd. I augusti 1979beslöt regeringen ge direktiv till bl. a. en utredning om kyrkomötetsställning. Detta utredningsarbete resulterade i förslag till betydelsefullaändringar beträffande kyrkomötets ställning och formerna för den kyrkligalagstiftningen (prop. 1981/82:77 och 1981/82:192). Vid riksdagsbehandlingen avproposition 1981/82:77 förklarade i sitt av riksdagengodkända betänkande KU 1981/82:36 att överläggningar mellan de i utskottet representeradepartierna lett fram till att partierna kunnat enas om de förslag somomfattades av nämnda proposition och proposition 1981/82:192. Enligt utskottetvar det av stort värde att en långtgående enighet mellan riksdagspartiernauppnåtts i berörda frågor. En viktig utgångspunkt, framhöll utskottet, hadedärvid varit att inte föregripa senare ställningstaganden till statkyrka-frågans lösning på . Beträffande en vpk-motion, vari yrkatsavslag på propositionens förslag samt begärts att förslag om kyrkans skiljandefrån staten skulle framläggas, uttalade utskottet att de frågor somtagits upp i motionen övervägts tidigare och att utskottet inte funnitanledning förorda bifall till motionsyrkandena. Reglerna för det reformerade kyrkomötet och de nyaformerna för kyrklig lagstiftning har varit i kraft . Utskottet hartidigare uttalat (KU 1982/83:2) att när erfarenheter vunnits av den nyakyrkomötesorganisationen bör en noggrann utvärdering och analys av reformenstillämpning i praktiken komma till stånd. Regeringen har förklarat atten sådan utvärdering planeras. Som utskottet framhållit i tidigare sammanhang (KU1981/82:36) inne bär den reformering av kyrkomötet och de andra förändringar som vidta gits bl. a. beträffande formerna för den kyrkliga lagstiftningen inte att frå- 1 gan om deframtida relationerna mellan staten och kyrkan föregripits. Den KU 1985/86:4utvärdering av de kyrkliga reformerna som skall företas bör emellertid enligtutskottets mening avvaktas innan några nya åtgärder i stat kyrka-fråganövervägs. Utskottet vill i sammanhanget även erinra om att ett omfattandeutredningsarbete som relativt snart skall vara avslutat pågår rörande bl. a.kyrkans lokala struktur (kyrkomusikerutredningen, Kn 1980:04, 1982 årskyrkokommitté, Kn 1982:05, kyrkoförfattningsutredningen, Kn 1982:06 ochkyrkobyggnadsutredningen, C 1984:01). Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna 815 och 1505 yrkande 4. Medlemskapsreglerna i tas upp i motion1984/85:476 av och (båda fp). 1 motionen begärsatt uttalar att religionsfrihetslagens regler om medlemskap isvenska kyrkan inte står i överensstämmelse med 2 kap. 2 § RF. Motionärernaerinrar om att en utredning om medlemskapsreglerna pågår inom kyrkan och attkyrkomötet kan få frågan för avgörande i vad som ankommer päkyrkan. Därför bör enligt motionärerna staten inte passivt avvakta utan geklart principiellt besked om RF:s fri- och rättighetsreglers förhållande tillde nu gällande medlemskapsreglerna. Frågan, om medlemskapsreglerna i har undersenare är vid upprepade tillfällen behandlats av , (KU 1984/85:3). uttalade därvid att resultatet av denutredning om kyrkotillhörighet och dop i som bedrevs efterinitiativ av kyrkomöte samt kyrkomötets ställningstagande medanledning av utredningen borde avvaktas. följde utskottets hemställan.Nämnda utredningsarbete är nu avslutat. Utredningen presenterar emellertid intenågot eget förslag till lösning av frågan. Enligt utredningen behövs detfortfarande en bred och fördjupad diskussion inom församlingarna innan tidenär mogen för några mer definitiva lösningar av berörda frågor. Som påpekats i motionen har såväl regering som riksdag vidbehandlingen av grundlagsreform (prop. 1975/76:209, s. 117) ansettatt det föreligger en rnotsättning mellan 2 kap. 2 § RF och bestämmelserna ireligionsfrihetslagen om medlemskap i . Enligt utskottets meningfinns det inte skäl att i det läge frågan befinner sig övervägaett slopande av den övergångsbestämmelse i RF enligt vilken reglerna om medlemskapi skall gälla utan hinder av 2 kap. 2 § RF. Utskottet anser inteatt nu bör ta något initiativ i medlemskapsfrågan. Den fortsattabehandlingen av det tidigare nämnda utredningsbetänkandet om kyrkotillhörighetoch dop samt kyrkomötets ställningstagande med anledning härav bör avvaktas.Med det anförda får motion 476 anses besvarad. 1 motion 1984/85:1182 av () begärs attreglerna om förfarandet vid utnämning av biskop ändras på sä sätt att centralstyrelse bemyndigas att tillsätta biskopar efterförslag frän resp. stift. Ett motionsyrkande av samma innebörd avslogs vid 1984/85års riksmö te (KU 1984/85:3). Utskottet påpekade då att biskoparna är chefer för dom kapitlen, vilka är statliga förvaltningsmyndigheter under regeringen. skotteterinrade vidare om att en grundlagsändring förbereddes som syfta- KU1985/86:4 de till att göra centralstyrelsen till en förvaltningsmyndighet under kyrko mötet. Om denna ändring kom till stånd skulle, framhöll utskottet, ett ge- ' nomförande av motionsförslaget medföra att domkapitlens chefer kommer att utses av en myndighet som domkapitlen inte lyder under. Den nämnda grundlagsändringen jämte vissa ändringar ilagen (1982:942) om har numera slutligt antagits av (KU 1985/86:1). Härigenom har centralstyrelsen fått ställning som myndighetunder kyrkomötet. Utskottet vidhåller med hänvisning härtill den tidigareståndpunkten och avstyrker motion 1182. 1 motion 1984/85:2336 av () begärs förslagfrän regeringen om åtgärder för att främja tro i . a.föreslär motionären att kristendom skall bli ett självständigt ämne i skolansundervisning samt att utbildningsmedierna i TV och radio skall ge stort utrymmeät . Motionen föranleder inte något förslag från utskottetssida och avstyrks således. Motionerna 1984/85:394 av och (båda fp) samt 1984/85:2331 av (c) tar upp vissa frågor som rörändringar i begravningskungörelsen. Enligt motion 394 bör 25 § 2 mom. begravningskungörelsenändras så att det blir möjligt för en person att under sin livstid ansöka omatt askan efter honom skall strös ut pä en särskild plats. Som reglerna är nublir han beroende av vad de efterlevande bestämmer. I motion 2331 begärs attbegravningskungörelsen ändras sä att det klart framgår att tillgrepp avädelmetall eller värdeföremål i samband med arbete i krematorium eller påkyrkogård faller under allmänt åtal. Utskottet delar motionärernas åsikt att nuvarandeförhållanden inte är tillfredsställande när det gäller de frågor som tas upp imotionerna. Det är därför även enligt utskottets mening angeläget med ändringarav berörda regler. Enligt vad som upplysts från har ensärskild arbetsgrupp inom departementet till uppgift att göra en total översynav begravningslagstiftningen. Översynen omfattar även begravningskungörelsen.Till de frågor som utreds hör reglerna för spridande av avlidens aska samttillgrepp av ädelmetaller från avlidna. Arbetsgruppen beräknas avsluta sittarbete . Enligt utskottets uppfattning bör resultatet avutredningsarbetet avvaktas innan tar något initiativ i dessa frågor.Med det anförda får motionerna 394 och 2331 anses besvarade. 1. beträffande överklagande av besvärsnämndens beslut attriksdagen med anledning av proposition 1984/85:165 och med anledning av motion1985/86:2 yrkande 1 antar följande som Utskottets förslagbetecknade lydelse av49 § i förslaget till lagom ändring i lagen (1982:943) om kyrkomötet: Propositionens förslag Utskottets förslag beslut får inte beslut enligt denna lag får'\nte över]f.\agas. l.beträffandeförslagen i proposition 1984/85:165 i övrigt KU 1985/86:4 attriksdagen antar de i propositionen framlagda förslagen till a) lag om ändringi lagen (1982:943) om kyrkomötet, b) lag om ändringi lagen (1976:633) om kungörande av lagar och andra författningar, 3. beträffande regeringens möjUgheier att meddelaföreskrifter röran de kyrkomötets besvärsnämnd attriksdagen förklarar motion 1985/86:2 yrkande 2 besvarad med vad utskottetanfört, attriksdagen avslår motionerna 1984/85:815 och 1984/85:1505 yrkande 4, 5. beträffandemedlemskapsreglerna i attriksdagen förklarar motion 1984/85:476 besvarad med vad utskottet anfört, 6. beträffande/o>/a/-fl/)e/ vidutnämning av biskop att avslår motion 1984/85:1182, 7. beträffande främjande av krislentro att avslår motion 1984/85:2336, 8. beträffande ändringar ibegravningskungörelsen att a) förklararmotion /85:394 besvarad med vad utskottet anfört, b) förklararmotion /85:2331 besvarad med vad utskottet anfört. Närvarande: (), (), YngveNyquist (s), (), (), (), (), (), (), GunnarBiörck i (m), (), (), (vpk), () och (). Stat kyrka-frågan (mom. 4) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande pä s. II som börjar med "Reglernaför" och pä s. 12 slutar med "1505 yrkande 4" bort ha följandelydelse: Statskyrkosystemet innebär att riksdag och regering harett avgörande inflytande över beslut som rör kyrkans organisation, ekonomiska ramar 14 och tillsättandetav dess andliga ledare. Enligt utskottets åsikt är denna KU 1985/86:4ordning av principiella skäl inte godtagbar. Relationerna mellan och staten har som nyssframhållits varit föremål för ett fiertal utredningar i skildasammanhang. Resultatet av detta arbete är vissa delreformer som rörbl. a. kyrkomötets ställning och formerna för den kyrkliga lagstiftningen. Härigenomhar kyrkan fått en egen rikskyrklig organisation samt en betydandesjälvständighet när det gäller att besluta i vissa inomkyrkliga frågor. Dessareformer har som utskottet i tidigare sammanhang framhållit (KU 1981/ 82:36)emellertid inte inneburit att frågan om kyrkans skiljande från statenföregripits. Det har tvärtom klart påpekats att så ej är fallet. Enligt utskottets mening bör frågan om att ge kyrkan ensjälvständigare ställning gentemot staten nu på nytt aktualiseras. En utgångspunkt bör där vid vara att försöka finna lösningar med sä bred bas hos olika åsiktsrikt ningar som möjligt. Utskottet delar uppfattningen i folkpartimotionen att relationsändringen bör ske stegvis. Kyrkan bör således successivt ta över ansvaret för den kyrkliga organisationsstrukturen samt för användandet av kyrkans egna medel. Folkbokföringen bör tas över av statliga organ. Kyr kan måste ä andra sidan själv överväga hur den skall ta ansvaret för sin ekonomiska situation. Som påpekats i folkpartimotionen får den ovan be skrivna relationsändringen inte innebära att de positiva värden som ligger i att kyrkan har en rikstäckande verksamhet går förlorade. Samtal måste därför föras mellan staten och kyrkans företrädare i dessa frågor. I över läggningarna bör olika meningsriktningar vara företrädda både pä den stat liga och kyrkliga sidan. Enligt utskottets mening kan den utvärdering av kyrkomötesreformen som utskottet tidigare förordat ske parallellt med att , Initiativet till överläggningarna bör tas av regeringen, och syftet skallvara att nä fram till en överenskommelse om en tidsplan för åtgärder som kan gesvenska kyrkan en fri ställning gentemot staten. Vad utskottet anfört bör gesregeringen till känna. Utskottet tillstyrker med det anförda motion 1505yrkande 4 och anser motion 815 i viss mån tillgodosedd. dels att utskottets hemställan under4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande statkyrka-frågan att medbifall till motion 1984/85:1505 yrkande 4 och med avslag pä motion 1984/85:815som sin mening ger regeringen till -känna vad utskottet anfört, Stat kyrka-frågan (mom. 4) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande pä s. II som börjar med "Reglernaför" och på s. 12 slutar med "1505 yrkande 4" bort ha följandelydelse: Det nuvarande statskyrkosystemet innebär som framhållits ivpk-motio nen att en kyrka har en särställning i det svenska samhället, trots att det i , bl. a. på grund av den omfattande invandringen, inte finns någon allomfattande eller entydig religionsuppfattning. Vidare innebär de gallan- I dereglerna om medlemskap i att de fiesta nyfödda automa- KU1985/86:4 tiskt ansluts till kyrkan. Rådande förhållanden är enligt utskottetsåsikt inte godtagbara från religionsfrihetssynpunkt. Kyrkans skiljande frånstaten är därför en i hög grad angelägen fråga. Som framhållits har relationerna mellan kyrkan ochstaten behandlats av ett flertal utredningar under de senaste decennierna.Detta arbete har emellertid inte resulterat i några regeringsförslag om kyrkansskiljande från staten. 1 stället har vissa författningsändringar vidtagits sominnebär en anpassning till statskyrkosystemet. Det kan befaras att dessaändringar leder till att statskyrkosystemet permanentas och att en lösning avstat kyrka-frågan ytterligare fördröjs. Enligt utskottets mening finns det inte anledning attytterligare skjuta på avgörandet i den aktuella frågan. Underlagsmaterial föratt lösa relationer-na mellan staten och kyrkan finnsgenom det utredningsarbete som företagits. Den ytterligare beredning sombehövs bör därför kunna ske snabbt. Regeringen bör därför inom loppet av enrelativt kunna lägga fram förslag angående kyrkans skiljande frånstaten för . Utskottet tillstyrker med det anförda motion 815. Motion1505 yrkande 4 kan delvis anses tillgodosedd med vad utskottet anfört. dels att utskottets hemställanunder 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande stat kyrka-frågan attriksdagen med bifall till motion 1984/85:815 och med avslag på motion 1984/85:1505yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. och (båda fp) anför: Av det utrednings- och lagstiftningsarbete som föregickinförandet av de nu gällande reglerna om religionsfrihet i 2 kap. 2 § RFframgår att det föreligger en motsättning mellan dessa regler ochreligionsfrihetslagens bestämmelser om medlemskap i . RF försägsav denna anledning med en övergångsbestämmelse av innebörd attmedlemskapsreglerna skulle gälla utan hinder av 2 kap. 2 § RF. 1 folkpartimotioner har vid upprepadetillfällen begärts att medlemskapsreglerna i religionsfrihetslagen ändras sä att de inte står i strid med 2 kap. 2 § RF. Det har från sida vidare hävdats att det är angeläget att klargör sin inställning till denna fråga bl. a. mot bakgrund av att kyrkomöte uttalat att någon motsättning mellan berörda regler i religionsfrihetslagen och 2 kap. 2 § RF inte föreligger. 1 den nu aktuella folkpartimotionen har yrkandet begränsats till en begäran om ett uttalande frän sida om att en sådan motsättning verkligen föreligger. Vi anser det särskilt angeläget med ett sådant uttalande dä den inomkyrkliga utredningen inte kunnat enas om något förslag till lösning av - 16 .medlemskapsfrågan.Med hänsyn till att utskottet med anledning av motio- KU 1985/86:4 nen nubekräftat att det finns en motsättning mellan medlemskapsreglerna och 2 kap. 2§ RF är enligt vår mening motionen i allt väsentligt tillgodosedd, även om denformellt inte bifallits. Vi har därför inte funnit anledning att reservera ossmot utskottsbetänkandet i denna del. Vi vill emellertid framhålla att dettainte innebär att vi frångått den tidigare ståndpunkten att medlemskapsreglernabör ändras i enlighet med vad förordat. , Hans Nyhage och (alla m)anför: Som framhålls i motion 1984/85:2336 är de kristna värdenaav grundläggande betydelse för det svenska samhället. De frågor som tas upp imotionen är således mycket angelägna och vi kan instämma i dess syfte. Dekonkreta förslag som motionären lägger fram rör emellertid närmast utbildnings-och kulturpolitiska frågor, vilka det inte ankommer pä konstitutionsutskottetatt bereda.