yttr · G805FiU7 · 1984-12-31 00:00:00 — yttrande 1984/85:7 y över proposition 1984/85:180 om förenklad självdeklaration har den 16 april1985 beslutat bereda finansutskottet tillfälle alt avge yttrande överproposition 1984/85:180 om förenklad självdeklaration jämte de med anledning avpropositionen väckta motionerna. I propositionen föreslås att ellstarkt förenklat deklarations- och laxerings-förfarande införs för huvuddelenav landels löntagare och pensionärer. Förenklingen uppnås bl. a. genom attschablonavdragen under inkomst av tjänst och inkomst av kapital räknas upp. Dehöjda avdragen medför att skallen på framför allt arbetsinkomster sänks medbetydande belopp. I syfte att motverka det inkomstbortfall reformen leder tillföreslås i propositionen att basenheten för inte skall höjas. Kostnaderna för reformen och valet ay finansieringsmetodutgör ett av de främsta skälen till alt den föreslagna lösningen i alltväsentligt avvisas i motionerna 3172 (c), 3174 (m) och 3175 (fp). 1 stället fören höjning av schablonavdraget under inkomst av tjänst förespråkas i dessamotioner att inflafionsskyddet av skatteskalan behålls. Del har länge framstått som angeläget att kunna förenkladeklarations- och taxeringsförfarandet för flertalet skattskyldiga. Det svenskaskattesystemet är komplicerat och svårt all överblicka. Del skapar osäkerhethos inkornstlagarna och förorsakar merar-bete inte bara för de skattskyldigautan också för skattemyndigheterna. De många detaljregleringarna bidrar tillatt stora resurser ägnas åt mindre betydelsefulla frågor. Det uppstår oftarättslillämpningsfrågor, vilket i sin tur ger upphov till ökad arbetsbelastningi domstolar. Enligt finansulskollels mening talar bl. a. dessa skäl för attdeklarations- och taxeringsförfarandet bör förenklas på ell mer genomgripandesätt. Del skulle leda till att granskningsresurser frigörs och kan inriktas påmer betydelsefulla uppgifter och mer komplicerade fall. Därigenom ökar ocksårättvisan i beskattningen. Den i propositionen valda lösningen vilar på tvågrundförutsättningar, nämligen dels all en rad svårkontrollerade mindre avdragersätts av schablonavdrag, dels alt även banker, kreditinstitut och liknandeinstitutioner åläggs att lämna kontrolluppgift på kapitalinkomster. För deskallskyldiga kan härigenom uppgiflslämnandet begränsas. I flera fall räckerdet att de ■ bekräftar riktigheten i de lämnadekontrolluppgifterna. Myndigheterna kan å sin sida i ökad utsträckning utnyttjamaskinella kontroller i granskningsar- 1 1984/85. FiU1984/85:7 y FiU1984/85:7 y 2 betel och frigör därigenom resurser för granskning av merkomplicerade deklarationer. De raliohaliseringsvinster och andra fördelar somreformen kan ge upphov till är således betydande och bör enligt utskottetsmening läs till vara. Den ökade användningen av maskinellt framställda ochberäknade kontrolluppgifter skärper emellertid kravet på all dessa uppgifterkan kontrolleras på ett någorlunda enkelt sätt av de skattskyldiga. I annatfall försvåras inkomsttagarnas arbete med deklarationen och stora delar ay deåsyftade vinsterna går föriorade. Utskottet vill därför bestämt hävda att dennafråga bör ägnas särskild upipmärksamhet i del fortsatta utvecklingsarbetet. Ändringen i beskattningsreglernauppges i propositionen leda till ett skattebortfall på uppemot 3,8 miljarderkronor. Merparten härav, eller , är en följd av attschablonavdraget under inkomst av tjänst höjs och att avdragsbegränsningen förarbetsresor slopas. Bortfallet torde dock bli något mindre eftersom beräkningeni denna del grundar sig på förhållandena vid taxering, medan förslagenär avsedda att träda i kraft först . Bortfallet begränsas dessutom av ytterligare tvåomständigheter. För det första väntas kreditinstitutens utvidgade uppgiftsskyldighetleda till ökade skatteintäkter. Effekten av detta: förslag kan inte medsäkerhet fastställas, men gjorda undersökningar lyder på attinkomstförstärkningen kommer att överstiga 400 milj. kr. För del andraerhålls en myckel betydande förstärkning genom att basenheten för interäknas upp. Den uteblivna skattelättnad som detta ger upphov till kan, enligtberäkningar som riksrevisionsverkel (RRV) gjort, uppskattas till 2,8 miljarderkronor. RRV har därvid utgått från all basenheten för skulleha höjts från . Finansutskollel vill i denna fråga framhålla följande. Inuvarande ekonomiska läge kan ett skattebortfall av den omfattning som denföreslagna reformen ger upphov till inte fullt ul tillålas ökabudgetunderskottet. Bortfallet måste begränsas genom budgetförstärkningar. propositionen föreslagna lösningen med en temporärt utebliveninflalionsjustering av skatteskalan framstår därför som välmotiverad.' har inkomstskallen reformerats ibetydande utsträckning. Marginalskatten sänktes då i stort sett i allainkomstlagen och uppgår nu för det helt övervägande antalet skallskyldiga tillhögst . Endast var fjärde heltidsarbetande har en marginalskatt somöverstiger denna nivå. Vid periodens början var del av deheltidsarbetande som hade en så hög marginalskatt. Eftersom såväl inflationstakten som de nominellainkomstökningarna kommer att dämpas väsentligt kommermarginalskallereformens effekter i huvudsak att bestå även ombasenheten inte höjs. De senasteårens marginalskattesänkningar har i första hand tillfallit FiU 1984/85:7 y 3 skattskyldigamed högre inkomster. Den nu föreslagna förenklingsreformen har emellertid enannan och bättre fördelningsprofil. Detta framgår ay en undersökning som RRVhar gjort och som finns intagen i verkets reviderade inkomstberäkning (se prop.1984/85:150, bilaga 1.4, s. 28-31). Iundersökningen har effekterna av en utebliven höjning av basenheten med 400 kr.ställts i relation till effekterna av de ändrade rese- och schablonavdragensamt sparavdraget. Resultatet har RRV sammanfattat i en tabell som återgesnedan. Av den framgår att av inkomstlagarna erhåller en störreskattelättnad med de föreslagna avdragsändringarna jämfört med om basenhetenskulle höjas från . Dessa personer erhåller enskattelättnad som är totalt 1547 milj. kr. större än vid en höjning avbasenheten. Återstoden eller av inkomsttagarna skulle däremot få en störreskattelättnad genom en ökning av basenheten i stället förde föreslagnaavdragsändringarna. Denna grupps uteblivna skattelättnad uppgår till 1164,milj.kr. Den genom förenklingsreformen framkomna skattelättnaden har sin tyngdpunkti mellan- och låginkomstskikten. Höjningen av basenheten gynnar däremot iförsta hand inkomsttagare i de högre inkomstskikten. Tabell.Jämförelse mellan föreslagna avdragsändringar och en höjning av basenheten 1986från . än höjningen av basenheten Källa:RRV:s reviderade inkomstberäkning. FiU1984/85:7 y 4 Slutligen måste man enligtfinansutskottets mening också beakta att den föreslagna förenklingen avdeklarations- och taxeringsförfarandet har en långsiktig och strukturellinnebörd. Den ger en bestående lösning på ett gammalt och för mångaskattskyldiga mycket påtagligt problem. Denna varaktiga förbättring uppnåsgenom att man temporärt avstår frän alt justera skatteskalan 1986. Det är dock angeläget att de uppnådda fördelarna medmarginalskallereformen blir beslående. Såsom sägs i propositionen kan delta bl.a. åstadkommas genom att basenheten efter åter anpassas tilllöne- och prisutvecklingen. Det finns också som utskottet ser del andra fördelar iförslagels olika delar nämligen alt sparavdraget individualiseras och därigenomfördubblas saml alt avdraget för realisationsvinster på aktier införs. Dessaåtgärder bör underlätta och stimulera det enskilda sparandet. Det är somutskottet uttryckt i andra sammanhang en viktig uppgift för skallesystemet altstimulera det enskilda sparandel. Ett ökat hushållssparande är väsentligt fören positiv utveckling av samhällsekonomin. En sammanfattande slutsals av vad som här anförts är allfinansutskottet från sina utgångspunkter tillstyrker bifall till proposition180 och avstyrker motionerna 3172 (c), 3174 (m) och 3175 (fp). Närvarande: (), (), Per-AxelNilsson (s), (), (), (), RolfRämgård (c). Torslen (), (), i (s), (), (), () och IngridBolin (m). (), (),(c), (), (), () och () anser att den del av utskottets yttrande som på s. 1börjar liied "får" och på s. 4 slutar med "3175(fp)" bort ha följande lydelse: Del svenska skattesystemet är utomordentligt komplicerat och därförmycket svårt all överblicka. Detta sammanhänger med att många olika regler harlagts ovanpå varandra . Detta är en konsekvens av allskattetrycket totalt sett är myckel högt i . Del är därför en angelägenuppgift att förenkla deklarafions- och taxeringsförfarandel. FiU1984/85:7 y 5 Förenklingen av deklarations- ochtaxeringsförfarandet har i propositionen kopplats ihop med ett förslag om attdet automatiska inflalionsskyddel av skatteskalan skall avskaffas. Det finnssom utskottet ser det inte någon anledning att göra en sådan bindning.Inflationen får inte tillåtas höja skatterna. Om inflalionsskyddel avvecklasleder det till att varje procenten hels ökning av inflationen kommer all höjainkomstskallen med ca . Delta motverkar en lugnavtalsrörelse, eftersom löntagarna i ett sådant läge tvingas begära störrebruttolöneökningar för att kompensera sig för prisökningarna än vad som skullekrävas om skattesystemet hade ett inbyggt inflationsskydd. Dessa löneökningarnödvändiggör i sin tur nya prisökningar och driver då ånyo upp inflationen,vilket åtföljs av nya kompensationskrav. Om delta onda mönster skall kunnabrytas måste således det fulla inflafionsskyddet av skatteskalan återinföras. Dettaär en grundläggande förutsättning för att man skall kunna nå framgång medslabiliseringspolifiken, och detta synsätt bör bilda utgångspunkt för enprövning av del nu aktuella förslaget. Det är av flera skäl önskvärt att skattesystemetförenklas, men det bör inte ske till priset av ökad orättvisa. Kan dessutomförenklingen genomföras endast till priset av ett uteblivet inflationsskydd börden enligt utskottets mening avvisas. I propositionen redovisas inte någonalternativ finansieringsform. Förslaget att höja schablonavdraget underinkomst av tjänst till . innebär dessutom totalt sett en alltför storfinansiell belastning. Vad beträffar den föreslagnahöjningen av sparavdraget till . kan utskottet ansluta sig till ensådan lösning. Ett ökat hushållssparande är väsentligt för en positivutveckling av samhällsekonomin. Denna åtgärd bör kunna underlätta och stimuleradet enskilda sparandet. Av samma anledning kan utskottet biträda förslaget om ettnytt avdrag på . för realisationsvinster gjorda vid försäljning avaktier som innehafts än . Motsvarande avdrag vid försäljningav mer långvariga aktieinnehav bör dock inte sänkas men däremot i likhet medvad som föreslås i propositionen individualiseras. Sammanfattningsvis villfinansutskottet med hänvisning till det ariförda föreslå skatteutskottet atttillstyrka bifall till motionerna 3172 (c), 3174 (m) och 3175 (fp) och avstyrkaproposition 180 i här återgivna delar.