yttr · G805NU10 · 1984-12-31 00:00:00 — NU1984/85:10 y 10 skall dela upp redovisningen mellan verksamhet inom ochverksamhet utom prisregleringsledet. Vidare förordas att berörda företag inomförädlingsindustrin frivilligt prövar möjligheterna att dela upp verksamheteni fristående juridiska enheter. konstaterar att sådana förändringarskulle ligga i linje med de grundläggande syftena med motionerna i här aktuelldel, I motion 1984/85:1509 (fp) understryks betydelsen av attNO och SPK agerar i syfte att konkurrensbegränsningarna inom jordbruketsförädlingsled skall minskas. Motionärerna pekar också ut ett par områden avlivsmedelsmarknaden som enligt deras uppfattning bör bli föremål för särskilduppmärksamhet. Ökad insyn och kontroll i monopolen och de koncentreradeföretagen inom livsmedelskedjan alltifrån insatsvaruledet till livsmedelshandelnefteriyses vidare i motion 1984/85:645 (vpk). Den lagstiftning som här är aktuell utgörs av delskonkurrenslagen (1982:729), dels lagen (1956:245) om uppgiftsskyldighet rörandepris- och konkurrensförhållanden. Ansvariga myndigheter är NO och SPK. SPKutför ofta på NO:s uppdrag utredningar som är nödvändiga för NO:s verksamhet.Näringsutskottet anser att det bör ankomma på NO att avgöra vilkakonkurrensbegränsande företeelser som motiverar en närmare granskning frånämbetets sida. Nämnas kan att NO. har granskat överenskommelsereller företagsförvärv inom bl, a. köttbranschen, kvarn-och bageriindustrin samtfodermedels-, handelsgödsels- och lantbruksmaskinbranscherna.Marknadsförhållandena avseende ogräsbekämpningsmedel och handelsgödsel harvidare utretts av SPK för NO;s räkning. Struktur och konkurrens pådryckesmarknaden är ett av de utredningsprojekt som bedrivsinom SPK. Med hänsyn till det nu sagda finner näringsutskottet attmotionerna 1984/85:1509 (fp), 1984/85:3098 (fp) och 1984/85:645 (vpk) inte börföranleda någon åtgärd från sida i de delar som här har berörts. I motion 1984/85:3104 (m) anförsbl. a. att det är angeläget aU jordbruket liksom näringslivet i övrigt så långtmöjligt befrias från hämmande regleringar och ingrepp i näringsutövningen.Motionärerna anser att nuvarande regleringar inom jordbruket måste minska.Jordbrukets lönsamhetsproblem kan, anförs det vidare, lösas på två sätt. Detena skulle vara att lönsamheten inom jordbruk och förädlingsindustri bringasned till en sådan nivå att ett stort antal företag lämnar marknaden. De somblir kvar skulle då endast producera för hemmamarknadens behov. Det andra - sommotionärerna förordar- skulle innebära att avsättningen av svenska livsmedelinom landet ökas och att bättre priser erhålls för exportkvantiteterna.Livsmedelsexporten måste då inriktas på långsiktiga kontrakt med så godavillkor som möjligt. Beträffande möjligheterna till export av animahskaprodukter har motionä- NU1984/85:10 y 11 rerna en något mer optimistisk bedömning än regeringen.Livsmedelsproducenterna borde få dra nytta av dessa möjligheter. En långsiktigexport med tillfredsställande lönsamhet förutsätter att exportverksamheten gesen högre prioritet än , anförs det i motionen. Något särskilt yrkande är inteknutet till motionen i denna del. I motion 1984/85:1101 (m) anges, utifrån sammagrundläggande synsätt som i den återgivna motionen, förutsättningar för enökad export av livsmedel. Motionärerna framhåller bl. a. möjligheterna attupparbeta nya marknader i utvecklingsländerna och i de nya industriländerna iSydostasien. Utvecklingen hindras emellertid, menar de, av attlivsmedelssektorn är genomsyrad av statlig regleringspolitik. Detta har letttill ett allt högre kostnadsläge och allt större svårigheter för företagen attutveckla sin konkurrenskraft. Om förädlingsindustrin hade ett merkonkurrenskraftigt kostnadsläge skulle en mer lönsam vidareförädling och enväsentligt ökad export bli möjlig, hävdar motionärerna. Den nuvarandejordbruksprisregleringen måste därför förenklas, speciellt i vad avser exportav förädlade produkter. Behovet av att exportmarknaderna byggs upp med ettlängre tidsperspektiv och att företagen ges möjlighet att teckna långsiktigakontrakt med sina utländska kunder understryks också i denna motion. Enframgångsrik export förutsätter ett visst överskott av animalier, anförmotionärerna. Mot den nu angivna bakgrunden tecknas i motionenhuvudpunkterna i en statlig strategi syftande till ökad export av förädladelivsmedel. Ett samlat program för främjande av livsmedelsexporten bör sålundautarbetas av regeringen. Detta skulle bl. a. bygga på ökad samordning. Ökatfinansiellt stöd bör genom omfördelningar ges för livsmedelsexporten inom ramenför ett exportstödsprogram motsvarande det som har beslutats för bygg- ochenergisektorerna. Tullsänkningar bör eftersträvas i förhandlingar med EG, Debilaterala jordbruksavtalen med och bör utnyttjas för att få tillstånd tullreduktioner också i handeln med dessa länder. De nordiska ländernaslivsmedelslagstiftning bör harmoniseras. bör ges erforderliga finansiella resurser för att kunna fylla sinuppgift på ett meningsfullt sätt. Regleringsföreningarna - främst SvenskKötthandel - bör inrikta sin verksamhet på att i ökad utsträckning . främjaexport av ett brett sortiment med förädlade produkter. Motionärerna förespråkarockså att det inom ramen för biståndspolitiken skall bli möjligt med ett ökatåterflöde av biståndsmedel till produkter och teknik från det svenska jord- ochskogsbruket. Motionen utmynnar i förslag att skall dels hosregeringen anhålla om utrikeshandelspolitiska initiativ för att främja exportenav livsmedel, dels i ett uttalande till regeringen ansluta sig till vad som imotionen anförs om näringspolitiska åtgärder för att öka exporten av livsmedel. vill här först erinra om vad som ipropositionen (s. 42) sägs i anslutning till att produktionsmålet förjordbruket definieras. NU1984/85:10 y 12 måste, uttalar jordbruksministern, själv svara förkostnaderna för en produktion utöver den som är samhällsekonomiskt motiverad.Näringen bör i princip ges stor frihet att producera den volym som utifrån dessegna utgångspunkter framstår som fördelaktig. I propositionen understryksvikten av att alla möjligheter tillvaratas att främja en lönsam export avjordbruksråvaror och livsmedel. Även näringsutskottet vill betona att det är angeläget atten ökad export av livsmedel kan komma till stånd. För att den nuvarandeobalansen mellan produktion och konsumtion av jordbruksprodukter skall rättasfill måste, som framhålls i propositionen, både konsumtionen öka ochproduktionen minska. Ökad export kan ses som ett alternativ till konsumtioninom landet och är alltså en angelägen utvecklingsväg. Stabilitet i de svenskaföretagens leveransförmåga är, som framhålls i de båda motionerna, enförutsättning för att exportsatsningarna skall lyckas. Om varaktig framgångskall kunna nås får därför exporten inte bli beroende av fluktuationer i deninhemska produktionsvolymen, Med anledning av det som sägs i motion 1984/85:1101 (m) omåtgärder på det internationella handelspolitiska planet vill näringsutskottethänvisa till vad som på denna punkt uttalas i propositionen (s, 19), Där anförsatt bör fortsätta att stödja de ansträngningar som görs för attliberalisera den internationella handeln, så långt detta kan ske utan attgrundläggande mål i fråga om försörjningstrygghet rubbas. En ensidig avvecklingav skyddet för det svenska jordbruket bedöms inte vara möjlig. utgår från att regeringen tar till varamöjligheterna till en liberalisering av den internationella handeln medjordbruks- och livsmedelsprodukter som kan vara till gagn för en ökad svenskexport av livsmedel. Utskottet utgår också från att möjligheterna tillundanröjande av olika tekniska handelshinder inom livsmedelssektorn uppmärksammasinom ramen för det arbete regeringen bedriver när det gäller denna typ avhandelshinder. Utskottet noterar att livsmedelskommittén i sitt betänkande omexport av livsmedel (Ds Jo 1985:1) har anfört att de tekniska handelshindreninom livsmedelssektorn är av betydande omfattning och att de utgör en betydandeexporthämmande faktor. Vad så beträffar konkreta förslag i övrigt i motion1984/85; 1101 (m) när det gäller att främja exporten av livsmedel kan nämnasatt livsmedelskommittén i det nämnda betänkandet lade fram förslag tillåtgärder som kunde främja en ökad export av vissa livsmedel. Huvuddragen idessa förslag återges i det följande. Om man ser till förädlingsindustrin - i motsats tillråvaruproduktionen -finns goda förutsättningar att nå lönsamhet i självaförädlingsverksamheten även när den sker för export, anför kommittén. Dettaförutsätter emellertid i regel att råvarorna kan erhållas tillvärldsmarknadspris. En samlad aktion från alla intressenter för att främja densvenska livsmedelsexporten är NU1984/85:10 y 13 Huvudansvaret vid en exportsatsning måste liggapå de exporterande företagen. Från statens sida kan emellertid exportenfrämjas. Statens insatser kan vara av två slag. Dels kan handelspolitiskaåtgärder vidtas, såsom insatser i syfte att minska tullar och kvantitativaregleringar samt harmonisera livsmedelslagstiftning, dels kan insatser görastill stöd för de exporterande företagen. Som exempel på det senare nämns att SwedishFood Promotion, som är ett exportfrämjande organ inom exportråd, börkunna utvecklas. Utrikesrepresentationen och handelskontoren skulle kunnaåläggas att ytterligare uppmärksamma möjligheterna till svensk livsmedelsexport.Övriga myndigheter borde inom sina resp. områden aktivt stödja exporten. Ifråga om exportkrediter borde övervägas möjligheterna att för livsmedel ge s.k. subventionerade krediter. Gruppen föreslår att ett centralt främjande organför svensk export av alla typer av livsmedel bildas med utgångspunkt i detnuvarande Promotion. avses finansieras dels genomatt kollektiva medel tillförs från staten och de näringsgrenar som har intresseav verksamheten, dels genom att organet tar betalt för utförda tjänster.Exportrådet föreslås vara huvudman för verksamheten. Regeringen har i proposition 1984/85:211 om reglering avpriserna på vissa jordbruksprodukter, m. m. tagit ställning till kommitténsförslag. I den propositionen (s. 21) understryks intresset av att en lönsamavsättning av överskotten inom-jordbruksnäringen kan ske. Någon ändring avgällande ordning för statsstödd exportkreditgivning för att möjliggöra stödtill livsmedelsexport vill regeringen inte förorda. I övrigt ställer sigregeringen emellertid i huvudsak bakom kommitténs förslag. Med föreslagna medelfrån . staten och förutsatta bidrag från jordbruket och kommer 6milj. kr, att under /86 stå till förfogande för verksamheten förett nytt centralt organ med uppgift att främja exporten av svenska livsmedel. Det betonas i propositionen att exporten inte får innebäraatt konsumenterna får vidkännas högre livsmedelspriser än vad som är rimligtoch att exportsatsningen inte får tillåtas fördröja en anpassning av jordbruket. Med hänsyn till det som näringsutskottet nu har sagt omexport av livsmedel och om regeringens förslag för att denna skall främjasfinner utskottet att det inte är nödvändigt att hos regeringen begärsådana utrikeshandelspolitiska initiativ för att främja exporten av livsmedelsom påyrkas i motion 1984/85:1101 (m), I vad gäller det i samma motion begärda tillkännagivandetangående näringspolitiska åtgärder för att öka exporten vill näringsutskottetanföra följande. Det faller utanför näringsutskottets beredningsområde attgå in i en närmare diskussion om utformningen av regleringspolitiken påjordbruksområdet. Utifrån intresset av att industri- och exportföretagen gesgoda utvecklingsmöjligheter vill utskottet emellertid allmänt anföra följande. NU1984/85:10 y 14 Det är självfallet viktigt attföretag som arbetar med vidareförädling och export av livsmedelsprodukter fårarbeta på villkor som är likartade med dem som gäller för andra sektorer av näringslivet.Konkurrenshämmande och utvecklingshindrande faktorer hänförliga tilllivsmedelsindustrin själv eller till jordbrukspolitiken bör därför så långtmöjligt undanröjas. Det som i propositionen (s. 60) sägs om attjordbruksprisregleringen inte skall vara så utformad att den försvårar ellerhindrar utvecklingen av nya produkter och införandet av dessa på marknaden ståri överensstämmelse med denna princip. Ett ökat inflytande från industrin vidden praktiska tillämpningen av jordbrukspolitiken kan vidare enligtnäringsutskottets mening vara värt att överväga. För att det skall vara möjligt att upparbeta och behållanya marknader måste, som nämndes, exportpolitiken bygga på långsiktighet.Detta är nödvändigt för att ett förtroende hos utländska köpare skall kunnabyggas upp. anser att , i enlighet medönskemålen i motion 1984/85:1101 (m), genom ett särskilt uttalande tillregeringen bör ansluta sig till det nu sagda. Regionala satsningar för utveckling av livsmedelsindustrin Motion 1984/85:2700 (s) innehålleren rad förslag till åtgärder som skulle kunna stimulera utvecklingen avnäringslivet i . Livsmedelsindustrin är en av de sektorer somuppmärksammas. Enligt motionärerna finns ett behov av ökad vidareförädling avjordbruksprodukter. Genom en sådan skulle det bli möjligt att ta till varastora delar av det nuvarande jordbruksöverskottet, t. ex. genom ökad export. Enförutsättning är emellertid att ett utvidgat samarbete kommer till stånd mellanlivsmedelsindustrin och den forskning på livsmedelsområdet som bedrivs bl. Enligt motionärerna borde regeringen låta utarbeta ettsärskilt exportstödsprogram för , öka det nuvarande exportstödet ochavdela en större del av detta för att främja skånsk livsmedelsexport. De mindreoch medelstora företagens roll och möjligheter borde också utredas mot bakgrundav behovet av en ökad förädling av livsmedel. I motionen påyrkas etttillkännagivande av av nu angiven innebörd. Jord- och skogsbruket och förädlingsindustrier baserade påråvaror från denna näring har stor betydelse för sysselsättningen i Skaraborgslän, anförs det i motion 1984/85:1502 (c). En långsiktig anpassningsprocessinom jordbruks- och livsmedelsindustrisektorerna borde underlättas på olikasätt. a. måste livsmedelsindustrin ges tid och resurser att genom aktivforskning och produktutveckling samt förbättrad marknadsföring anpassa sig till1990-talets ändrade förutsättningar. De mindre och medelstora företagen bordegenom sin flexibilitet kunna spela en viktig roll i omvandlingsarbetet. Arbetetskulle enligt motionärerna framför allt syfta till en noggrann NU1984/85:10 y 15 identifiering av möjligheter som befintliga företag harnär det gäller bl. a. produktutveckling, vidareförädling, marknadsföring,export, underleveranser och kapitalförsörjning. borde tillförasresurser så att det utvecklingsarbete som redan bedrivs inom företag samthushållningssällskapet och utvecklingsfonden i länet kan påskyndas ochsamordnas. Också denna motion utmynnar i ett förslag att genom ettsärskilt uttalande till regeringen skall ansluta sig till det som sägs imotionen. noterar att det finns flera gemensammadrag i de två motionerna. I båda betonas vikten av ökad vidareförädling,produktutveckling och ökad export och uppmärksammas de mindre företagensspeciella roll och möjligheter. Det som i dessa avseenden sägs i motionernaställer sig näringsutskottet i allt väsentligt bakom. Åtgärder av åsyftat slagkan underlätta en ökad avsättning av livsmedelsprodukter både inom och utomlandet. Som nämndes måste ju den anpassning inom jordbrukssektorn sombedöms nödvändig ske både genom att konsumtionen ökas och genom attproduktionen begränsas. När det gäller åtgärder som kan bidra till den utvecklingsom motionärerna önskar vill näringsutskottet erinra om att statliga insatserinom ramen för t. ex. stödet till teknisk forskning och utveckling,småföretagsutveckling, regional utveckling och export kan omfatta verksamheterinom livsmedelssektorn lika väl som inom andra sektorer av näringslivet.Näringsutskottet finner det av vikt att de anslagsbeviljande organen beaktaräven livsmedelsindustrins speciella problem och möjligheter med hänsyn tillvärdet av att exporten och importersättande produktion kan ökas.Utvecklingsinsatser kan av naturliga skäl antas bli aktuella framför allt isådana områden i som har särskilda förutsättningar förlivsmedelsproduktion, livsmedelsteknisk utveckling eller livsmedelsforskning,som t. ex. i de i motionerna nämnda länen. anser emellertidinte att det finns anledning för att ta sådana specifika regionaltinriktade initiativ som motionärerna föreslår, såsom att besluta om ettsärskilt exportstödsprogram för eller bevilja särskilda resurser tillSkaraborgs län för en koncentrerad småföretagssatsning. De små och medelstoraföretagens utvecklingsmöjligheter borde också kunna tas till vara utan någonsådan särskild utredning som förordas. Enligt näringsutskottels mening är detsåledes inte motiverat med någon särskild åtgärd från sida medanledning av motionerna. NU1984/85:10 y 16 Närvarande: (), (), StenSvensson (m), (), (), Per (),(), (), (), SivertAndersson (s), (), (), (), LarsAndersson (s) och (vpk). (), () och (vpk) anser att den del av utskottets yttrande- underrubriken och handelsleden i livsmedelskedjan - som börjar med"finner" och slutar med "uppskattas rätt"bort ha följande lydelse: vill inledningsvis understryka att ensamlad livsmedelspolitik behövs. Som närmare utvecklas i ochvänsterpartiet kommunisternas motioner med anledning av propositionen gesemellertid genom denna inget samlat program för en livsmedelspolitik. De löstpåhängda avsnitten om bl. a. industri- och handelsleden ger inte täckning förnågot tal om en samlad livsmedelspolitik. Konkurrensen i industri- och handelsleden () anser attden del av utskottets yttrande - under rubriken och handelsleden ilivsmedelskedjan - som börjar med "Vikten av" och slutar med"1984/85:3098 (fp)" bort ha följande lydelse: Med hänsyn till jordbruksnäringens särställning, med ettstarkt skydd mot importkonkurrens, är det nödvändigt att statsmakterna bevakarkonsumenternas intresse av rimliga priser. Detta bör ske bl. a. genom krav påjordbruket och mellanleden att successivt öka effektiviteten i produktionen.Det finns, som framhålls i motion 1984/85:3098 (fp), starkt oroande tendensertill koncentration inom livsmedelskedjans förädlings- och handelsled. Det ärmot denna bakgrund värdefullt att regeringen aviserar fortsatta utredningar ombl. a. struktur- och ägarförhållandena inom dessa led. Det är angeläget attdessa utredningar kommer till stånd med det snaraste. I enlighet med vad somföreslås i motionen bör genom ett särskilt uttalande markera den viktsom lägger vid att konkurrensen är effektiv i livsmedelskedjansförädlings- och handelsled. Utredning av industri- och handelsleden () och Per-OlaEriksson (c) anser att den del av utskottets yttrande - under rubrikenIndustri- och handelsleden av livsmedelskedjan -som börjar med "Detvå" och slutar med "statliga utredningsorganen" bort haföljande lydelse: NU1984/85:10 y 17 I likhet med vad som sägs i motion1984/85:3089 (c) finner näringsutskottet att det - även med de utredningar somregeringen nu aviserar - saknas en utredning som pä allvar kunde ta ett samlatgrepp över hela livsmedelskedjan. Synpunkter motsvarande dem somnäringsutskotlet nu har redovisat får ett konkret uttryck i motion 1984/85:2743(c). Där uppmärksammas den centrala frågan om prisbildningen ilivsmedelskedjans förädlings- och distributionsled. Denna betecknas som enfråga som, med tanke på att en så betydande del av det slutliga priset hoskonsumenterna är hänförlig till dessa led, inte har behandlats fillräckligtingående i livsmedelskommitténs arbete. Prisbildningen borde i enlighet med vad de förordar bli föremålför ytterligare utredning. anser att det bör framgå avdirektiven för de nya utredningar om industri- och handelsleden som regeringenaviserar att en genomgång av prisbildningen i hela livsmedelskedjan är en av decentrala uppgifterna. Även prisbildningen inom insatsvaruledet bör studeras. Omen utredning kommer till stånd med den uppläggning som näringsutskottet här harförordat skulle också önskemålen i motion 1984/85:645 (vpk) delvis blitillgodosedda. Utredning av industri- och handelsleden (vpk) anser attden del av utskottets yttrande - under rubriken och handelsleden ilivsmedelskedjan - som börjar med "De två" och slutar med"statliga utredningsorganen" bort ha följande lydelse: Trots att utredningsmaterialet från livsmedelskommittén ärsynnerligen omfattande har industri- och handelsleden - inkl. insatsvaruledet -enligt näringsutskottets mening inte uppmärksammats tillräckligt iutredningsarbetet. Särskilt anmärkningsvärt är detta med tanke på att dessaled, om mervärdeskatt inräknas, svarar för av konsumenternaslivsmedelsutgifter och att dessa led domineras av monopolföretag. Det framstårdärför som nödvändigt med grundligare utredningar. Det är värdefullt attregeringen nu i propositionen aviserar att industri- och handelsleden skallutredas ytterligare. Ett primärt syfte bör därvid vara att ökad insyn ochkontroll i monopolföretagen skall bli möjlig. Dessa utredningar borde, ienlighet med vad som förespråkas i motion 1984/85:645 (vpk), omfatta ocksåinsatsvaruledet, dvs. de företag som svarar för försörjningen med t. ex.gödselmedel, bekämpningsmedel och maskinell utrustning till jordbruket. Det nusagda bör genom ett särskilt uttalande ge regeringen till känna.Näringsutskottet tillstyrker alltså förslaget härom i motion 1984/85:645 (vpk).Det som näringsutskottet här har sagt om vikten av bättre utredningsunderlagligger också i linje med vad som sägs i motion 1984/85:2743 (c) med avseende påprisbildningen i livsmedelskedjan och med det som allmänt anförs i motion1984/85:3089 (c) om en utredning som kunde ta ett samlat grepp om helalivsmedelskedjan. NU1984/85:10 y 18 (vpk) anser attden del av utskottets yttrande - under rubriken och handelsleden ilivsmedelskedjan - som börjar med "Av propositionen" och slutar med"sida" bort ha följande lydelse; Den ytterligare utredning om industri- och handelsleden ilivsmedelskedjan som har förordats skulle bl. a. syfta till attkonsumenterna skall få ökad insyn i de monopolföretag som dominerarväsentliga delar av dessa led. öm dessutom en konsumentdelegation blev knutentill SPK, med en förhandlingsfunktion i enlighet med förslaget i motion1984/85:645 (vpk), och om prisstopp, prisövervakning och priskontroll i ökadutsträckning kom till användning skulle konsumenterna verkligen få ett ökatinflytande över matpriserna. finner att förslagen i dettasyfte i motion 1984/85:645 (vpk) bör genomföras med det snaraste. Lantbrukskooperationen m. m. (), Per (), (), (), () och Per-OlaEriksson (c) anser att den del ay utskottets yttrande - under rubrikenSärskilda konkurrensbegränsningsfrågor - som börjar med "Medanledning" och slutar med "har berörts" bort ha följandelydelse: Lantbrukskooperationen spelar en positiv roll i samhälletoch den har stor betydelse för uppnåendet av de jordbrukspolitiska målen. Denbeskrivning av lantbrukskooperationens möjligheter alt missbruka sindominerande ställning inom vissa led av livsmedelskedjan som finns i motionernafår inte läggas till grund för kritik och åtgärder så länge något missbruk inteförekommer. Det finns enligt näringsutskottets mening med hänsyn tilldet nu sagda inget skäl för att vidta någon åtgärd med anledning av detsom i mofionerna 1984/85:1509 (fp), 1984/85:3098 (fp) och 1984/85:645 (vpk)sägs om lantbrukskooperationen och om ökad insyn och kontroll i monopolföretaginom livsmedelskedjan. Utskottet vill i detta sammanhang ytterligare anföra attpåtryckningar syftande till en uppdelning av lantbrukskooperativa företag iskilda juridiska personer enligt utskottets mening inte bör förekomma. Dettaskulle innebära en allvarlig diskriminering av den kooperativa företagsformen. Lantbrukskooperationen m. m. () anser attden del av utskottets yttrande - under rubriken - som börjar med "Med anledning" ochslutar med "har berörts" bort ha följande lydelse: Näringsutskottetdelar den uppfattning som NO har gett uttryck för och NU1984/85:10 y 19 som redovisas i motionerna 1984/85:1509 (fp) och1984/85:3098 (fp).