yttr · G805KU5 · 1984-12-31 00:00:00 — 1984/85:5 y om tullförrättningsavgifter m.m. (prop. 1984/85:100, bil.9, D 3, jämte motioner) har berettkonstitutionsutskottet tillfälle att yttra sig över proposifion 1984/85:100,bil. 9 D 3, såvitt avser momenten 1 och 2 i hemställan samt över de motionersom väckts i ärendet, allt i den mån det rör frågor inomkonstitufionsutskottets beredningsområde. I propositionen föreslås att bemyndigarregeringen att meddela föreskrifter om avgifter för tullupplag, avgifter förtillsyn av transitläger och registreringsavgifter för kreditimportörer och s.k.hemtagare samt att medger att regeringen överlåter åtgeneraltullstyrelsen att meddela föreskrifter om sådana avgifter. Vidareföreslås att godkänner de principer för debitering avtullförrättningsavgifter som redogjorts för i propositionen. Beträffandetullförrättningsavgifterna hänvisas i propositionen till ett fidigare avriksdagen givet bemyndigande (prop. 1975:8, KU 10, rskr 62). Enligt det förslag från generaltullstyrelsen som liggerfill grund för proposifionen bör tullupplag beläggas med en avgift om 15 000kr. och tillstånd, vilket skulle täcka en del av de kostnader tullverkethar för tillsynen. Vidare föreslås att en avgift införs för fillsynöver rörelsen på transitläger i likhet med vad som gäller för tullkreditlageroch provianteringslager. Avgiften beräknas motsvara kostnaden för tillsynen.Även de föreslagna registreringsavgifterna beräknas motsvara de kostnaderverket har för registreringen. Förslaget om förrättningsavgifter innebär atttullverket ges möjlighet att ta ut avgifter av de transportföretag som fraktarde personer och fordon som skall tullklareras vid förrättningar som sker påobekväm fid eller på plats där inte har någon station ellerpostering. Ett något annorlunda men i princip Ukartat system föreslås förflygtrafikens del. I flera av de motioner som väckts med anledning avpropositionen hävdas att de föreslagna pålagorna är att anse som skatter iregeringsformens mening. Utskottet behandlar i sitt yttrande endast denna frågaoch tar således inte i övrigt ställning till propositionens förslag. I motion 1984/85:1585 av () föreslås attriksdagen avslår propositionens förslag av principiella skäl. Enligt motionenfår den som betalar tull inte i gengäld någon specifik tjänst av det allmänna.Tullar är därför statsrättsligt sett detsamma som skatter. Motionären anser attförslaget i praktiken skulle innebära ett system med avgifter på skatter ochatt 1 1984/85. KU1984/85:5 y KU1984/85:5 y 2 detta inte kan godtas. I motion 1984/85:1598 av MargitGennser (m) hävdas att tullklarering är en myndighetsuppgift för att tillgodosestatens och inte den enskildes intressen och att de föreslagnatullklareringsavgifterna är avgifter av fiskal karaktär och inte avgifter i denbetydelse regeringsformen lägger i begreppet avgift. Liknande synpunkteranläggs i motionerna 1984/85:1621 av (), 1984/85:1633 avSten (), 1984/85:2380 av m, fl. (m) och 1984/85:2731 avGöran Riegnell m. fl. (m). Även i motion 1984/85:2383 av m. fl. (c)yrkas avslag på propositionens förslag. Konstitutionsutskottetfår för sin del anföra följande. 1 förarbetena till regeringsformen (RF) (prop. 1973:90, s.219 ff.) karaktäriseras skatt som ett tvångsbidrag till det allmänna utandirekt motprestation från det allmännas sida. Med avgift i RF:s bemärkelseavses enligt propositionen i allmänhet en penningprestation för vilken detutgår ett specificerat vederlag. Även i vissa andra fall får dock enpenningpålaga anses ha karaktär av avgift och inte av skatt. Ett sådant fallföreligger t. ex. när penningprestationen tas ut endast i näringsreglerandesyfte och i sin helhet tillförs näringsgrenen i fråga enligt särskilda regler,t. ex. avgifterna inom prisregleringen på jordbruksområdet. RF förutsätter att normalt skall besluta omsådant som är att beteckna som skatter. Möjligheterna till delegation ärinskränkta till några särskilda fall. Beträffande avgifter gäller delvisannorlunda regler för medverkan. I princip innebär dessa attriksdagen i någon form alltid skall medverka när det gäller olika slagspåtvingade avgifter, medan avgifter som erläggs frivilligt för varor ochtjänster ofta ligger inom regeringens beslutssfär i enlighet med 8 kap. 13 §första stycket 2 RF. Av förarbetena framgår att den avgränsning som gjordes iRF mellan och regeringens beslutanderätt på avgihsområdet innebäratt föreskrifter om avgifter skall beslutas av , om föreskrifternaavser åligganden för enskilda eller ingrepp i deras ekonomiska förhållanden ochsåledes i detta hänseende är att jämställa med skatter. En betydelsefull skillnad mellan beslutanderätten rörandeskatter och rätten att besluta tvingande avgifter föreligger därigenom attriksdagen formellt alltid har möjlighet att delegera sin avgiftsmakt (8 kap. 9§ andra stycket RF). Beträffande gränsdragningsfrågan mellan skatter ochavgifter vill utskottet även hänvisa till den ingående analys av detta problemsom utskottet gjort i sitt betänkande KU 1983/84:24. Till belänkandet var fogaten gemensam borgerlig reservation vari bl. a. krävdes en utvärdering av praxispå detta område. Beträffande de nu aktuella proposifionsförslagen görutskottet följande bedömning. Av den redogörelsen har framgått att avgörandeför bedömningen av om en pålaga skall betraktas som avgift är om det förpenningprestationen KU1984/85:5 y 3 utgår ett specificerat vederlag från det allmännas sida.Det har därvid ingen betydelse om den enskilde befinner sig i en sådansituation att han rättsligt eller faktiskt är tvingad att erlägga avgiften.Till avgift i RF:s mening kan således även höra t. ex. avgifter förobligatorisk kontroll och för förrättningar i samband med myndighetsutövning.Att avgiften inte är frivillig får däremot till följd att den faller under 8kap. 3 § RF och således inte får beslutas utan medverkan. När det gäller tullförrättningsavgifterna har riksdagenredan genom ett beslut hänfört dessa fill avgifter i RF:s mening ochlämnat bemyndigande till regeringen att besluta föreskrifter om avgifterna(prop. 1975:8, KU 10, rskr 62). Enligt utskottets mening medför de nuföreslagna förändringarna inte att tullförrättningsavgifterna skall bedömas påannat sätt. Ett sådant vederlag som enligt förarbetena fill RF krävs för attdet skall vara fråga om avgift erhålls enligt utskottets mening av de berördatrafikföretagen genom att de får tullförrättningar utförda på icke ordinariearbetsfid eller på plats där inte har någon station eller postering. Även beträffande övriga i proposifionen föreslagna pålagoranser utskottet att det föreligger ett sådant samband mellan penningprestationoch vederlag i form av tillstånd, tillsyn resp. registrering att del måsteanses vara fråga om avgift. Utskottet har med hänvisning till det anförda frånkonstitutionella utgångspunkter ingen erinran möt propositionens förslag iaktuella delar. Närvarande: (), (), BertilFiskesjö (c), (), Hans Nyhage (m), (), i (m), (), (), KarinAhrland (fp), (vpk), (), (), SörenLekberg (s) och (). av (), BertilFiskesjö (c), Hans Nyhage (m), i (m), (), () och () vilka anser alt utskottetsyttrande som på s. 2 börjar "Av den" och på s. 3 slutar"aktuella delar." bort ha följande lydelse; Av den redogörelsen har framgått att avgörandeför bedömningen av om en pålaga skall betraktas som avgift är om det förbetalningen utgått en direkt motprestation från det allmännas sida. KU 1984/85:5y 4 När det gäller de föreslagnapålagorna för tullupplag, tillsyn av transitläger och registrering avkreditimpcrtör och s. k. hemtagare föreligger enligt utskottets mening ettsådant samband mellan betalning och vederlag i form av tillstånd, tillsyn resp.registrering att fråga kan anses vara om avgifter i regeringsformens mening.Propositionens förslag i dessa delar får alltså anses godtagbara frånkonstitutionell synpunkt. Beträffande tullförrättningsavgifterna däremot är attmärka att ifrågavarande förrättningar i huvudsak sker i det allmännas och intei de kontrollerades intresse. Som allmän princip bör enligt utskottet gällaatt bevaknings- och övervakningsverksamhet av denna karaktär såsom hittillsskall vara skattefinansierad. Tullklareringsverksamheten måste, även om densker utom ordinarie arbetstid, med hänsyn till utvecklingen på transportområdetanses ingå i allmänna uppgifter och kan inte ses som en sådanmotprestation från det allmännas sida som krävs för att det skall vara fråga omen avgift i RF:s mening. Förrättningsaygifterna i fråga måste sålunda med denutformning som föreslagits hänföras till en form av beskattning. Häravföljer att det inte är möjligt för att lämna något bemyndigande tillregeringen att besluta om dessa. På grund av det anförda bör propositionensförslag avslås såvitt avser tullförrättningsavgifterna. Utskottet vill i delta sammanhang även erinra om vad somanförts i den tidigare nämnda reservationen till betänkandet KU 1983/84:24 samti en avvikande mening till utskottets yttrande 1983/84:4 y angående sanktionsavgifterpå tullområdet. har minoriteten ansett att de aktuellaförslagen varit tvivelaktiga från grundlagssynpunkt och framhållit detangelägna i att klarhet skapas när det gäller gränsdragningen mellan skatteroch avgifter. Det nu aktuella ärendet understryker enligt utskottets meningytterligare behovet av en sådan översyn. minab/gotab 1986 82054