yttr · G805NU10 · 1984-12-31 00:00:00 — yttrande 1984/85:10 y omlivsmedelsindustri och livsmedelshandel (prop. 1984/85:166 delvis) har berettnäringsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1984/85:166 omlivsmedelspolitiken jämte motioner med anledning härav, allt såvitt avserfrågor om industri- och handelsleden. Regeringen har genom propositionen bl. a. berett riksdagentillfälle att ta del av vad som där (s, 69 f.) anförs om industri- ochhandelsleden i livsmedelskedjan. kommenterar i det följandepropositionen i denna del och därjämte synpunkter i fyra av de motioner somhar väckts med anledning av propositionen och i en till jordbruksutskottethänvisad motion från allmänna motionstiden. Dessa fem motioner redovisas i detföljande. Fem motioner från allmänna motionstiden, vilka rör frågorom livsmedelsindustrin, har tidigare hänvisats till näringsutskottet.Näringsutskottet behandlar i detta sammanhang även dessa motioner, som ocksåredovisas i det följande, och överlämnar dem, under förutsättning avjordbruksutskottets medgivande, till jordbruksutskottet med detta yttrande. Livsmedelssektorn fungerar i vårtsamhälle inte på ett i alla avseenden tillfredsställande sätt, sägs det ipropositionen. Den starka koncentrationen i förädlings- och handelsleden ansesbidra till detta. Denna koncentration medför risker för konkurrensbegränsningar,ökar sårbarheten och förvärrar den regionala obalansen. Konsumentpriset på livsmedel beror på effektiviteten ialla leden, anförs det vidare. En åtgärd som sänker kostnaderna i ett led ilivsmedelskedjan kan motverkas av otillräcklig konkurrens eller överkapacitet iett annat led. Detta nämns som ett av flera samband som gör attlivsmedelskedjan måste ses som en helhet. Regeringen har därför i propositionenvelat samordna samhällets syn på produktionen och distributionen av livsmedeloch de samhälleliga åtgärder som berör livsmedelssektorn i en gemensam livsmedelspolitik. Målet fördenna livsmedelspolitik formuleras på följande sätt: Ett huvudmål för livsmedelspolitiken bör således vara atttrygga vårt lands livsmedelsförsörjningsåväl i fredstid som under avspärrning och krig . Somlikställda delmål under det angivna huvudmålet bör vidare gälla allkonsumenterna får tillgång till livsmedel av god kvalitet till rimliga priseroch 1 1984/85. NU1984/85:10 y NU1984/85:10 y 2 att jordbrukarna får en med andra jämförbara grupperlikvärdig standard. Verksamheten i livsmedelskedjans alla led bör bedrivas såeffektivt och rationellt som möjligt som andra viktiga samhälleligakrav beaktas Det livsmedelspolitiska synsätt somföreslås innebär att de traditionella jordbrukspolitiska medlen får samverkamed samhällets insatser i förhållande till industri- och handelsleden, medkonsumentpolitik i övrigt samt med beredskapsplanering och andra åtgärder samlad livsmedelspolitik. I propositionen redovisas (s. uppgifter om saluvärde, sysselsättning och struktur inom industri- ochhandelsleden. Livsmedelsindustrin sysselsatte ca 70 000personer, motsvarande Cd av antalet sysselsatta inomtillverkningsindustrin. Saluvärdet på livsmedelsindustrins produktion (exkl.spritdrycks- och tobaksindustri) var och förädlingsvärdet15 miljarder kronor. En stark koncentration till färre och större anläggningarhar varit utmärkande för utvecklingen . Också i fråga omägandet har utvecklingen präglats av en fortgående koncentration. Ett fåtalstora ägargrupper dominerar. Lantbrukskooperationen är störst och svarar för av livsmedelsindustrins totala produktion. Den privata svenskägda industrinhar en andel av , konsumentkooperationen , de utlandsägdaföretagen och staten . Beträffande handelsledel framhålls bl. a. att drygt 75 %av partihandeln med dagligvaror förmedlas via de tre stora handelsblocken KF,ICA och . Blockens andel har därmed ökat betydligt-år 1973 var den 52 %.Inom detaljhandeln har butiksstrukturen förändrats kraftigt i riktning mot ökadstordrift. fanns närmare 30 000 butiker inom dagligvaruområ-del. År1982 var motsvarande siffra knappt 9 000. Uppgifter redovisas om industri- resp. handelsledetsandelar av livsmedelsutgifterna. var dessa andelar resp. 24 %.Andelarna var ungefär desamma för sådana livsmedel som i råvaruledet omfattadesav jordbruksprisregleringen och för övriga livsmedel. Den allmänna bilden är,påpekas det, att jordbrukets andel av malkronan sjunker. Den starka koncentrationen av ägandet såväl inomlivsmedelsindustrin som inom distribution och handel uppmärksammas ipropositionen. Behovet av en väl fungerande konkurrens understryks. Ävenkoncentrationen av tillverkningen till större och färre produktionsenheter ochutvecklingen mot stordrift också när det gäller distributionscentraler ochbutiker påtalas. Vidare betonas att det för att konsumenterna skall få tillgångtill livsmedel till rimliga priser är viktigt att tillverkningen ochdistributionen fungerar effektivt. Eftersom industri- och handelsleden spelar en viktig ochökande roll inom livsmedelskedjan i fråga om sysselsättning och värde liksommed avseende på de slutliga konsumentpriserna på livsmedel finns det enligtpropositionen anledning att i ökad utsträckning uppmärksamma dessa led. NU1984/85:10 y 3 som angeläget att det statistiska underlaget förbättrasoch att forskning rörande livsmedelsindustrins och handelns förhållandenprioriteras. I propositionen aviseras vidare att en översyn av dekonsumentekonomiska följderna av koncentration och stordrift skall genomförasi anslutning till en planerad samlad utvärdering av livsmedlens kvalitet.Dessutom meddelas att en utredning kommer att tillsättas med uppgift attytterligare belysa förhållandena inom industri- och handelsleden. Särskiltskall härvid studeras vilka effekter den starka ägarkoncentrationen har förkonkurrensförhållandena inom livsmedelskedjan. Motioner med anledning av propositionen Av de motioner som har väckts medanledning av propositionen är det fyra som näringsutskottet kommenterar. I motion 1984/85:3098 av m. fl. (fp)hemställs, såvitt här är i fråga, (9) att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts angående vikten av konkurrens iförädlingsledet. De övrigatre motionerna är: 1984/85:3089av m. fl. (c), 1984/85:3093av m. fl. (vpk) och 1984/85:3104av m.fl. (m). Motioner från allmänna motionstiden Den till jordbruksutskottethänvisade motion från allmänna motionstiden som behandlas här är 1984/85:1509 av . (fp), vari - med motivering i motion 1984/85:1505-hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angåendekonkurrensbegränsning inom jordbrukets förädlingsled. De motioner från allmännamotionstiden som har hänvisats till näringsutskottet och med detta yttrandeöverlämnas fill jordbruksutskottet är följande: 1984/85:645 av m, fl,(vpk), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ytterligare utredning om industri- och handelsledetför jordbruks- och livsmedelspolitikens område, 1984/85:1101 av ()och (), vari -med motivering i motion 1984/85:1090 -hemställs att 1. hos regeringen anhåller om utrikeshandelspolitiskainitiativ för att främja exporten av livsmedel i enlighet med vad som anförts imotionen, 1 1984/85.1 Jsaml. NU1984/85:10 y 4 2. som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om näringspolifiska åtgärder för att ökaexporten av livsmedel, 1984/85:1502 av . (c), vari hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om utvecklingsarbete för livsmedelsindustrin iSkaraborgs län, 1984/85:2700 av m.fl.(s), såvitt avser hemställan (2) att ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts öm livsmedelsindustrin i , 1984/85:2743 av (), och (), vari - med motivering i motion 1984/85:2742 -hemställs att som sin mening ger regeringen i uppdrag att kompletteraLMK [livsmedelskommitté] med en genomgång av prisbildningen i helalivsmedelskedjan. Översikt av motionernas innehåll I moderata samlingspartietspartimotion 1984/85:3104 uppmärksammas möjligheterna och angesförutsättningarna för en ökad avsättning av livsmedel på export. I folkpartietspartimotion 1984/85:3098 behandlas koncentrationstendenserna ilivsmedelskedjans industri- och handelsled. Motionärerna understryker vikten avatt den utredning i ämnet som aviseras i propositionen kommer till stånd snarast.Med anledning av samma utredningsplaner sägs i partimotion1984/85:3089 att man saknar en utredning som på allvar kunde ta ett samlatgrepp över hela livsmedelskedjan. Koncentrationstendenserna uppmärksammasockså i kommunisternas partimotion 1984/85:3093. Motionärernautvecklar emellertid inte sina synpunkter där utan hänvisar till sin motion iämnet från den allmänna motionstiden. Denna motion, 1984/85:645, utmynnar ikrav på ytterligare utredning av industri- och handelsleden alltifråninsatsvaruledet till livsmedelshandeln. Vidare föreslås ett ökatkonsumentinflytande över matpengarna. Ytterligare utredningar krävs också imotion 1984/85:2743 (c). Där önskas en genomgång av prisbildningen i helalivsmedelskedjan. De mindre företagens möjligheter att hävda sig på en marknadsom domineras av ett fåtal stora livsmedelsgrossister borde uppmärksammas, sägsdet i motion 1984/85:2700 (s), som också utmynnar i önskemål om ett särskiltprogram syftande till att främja livsmedelsexport från . Möjligheterna till ökad export av livsmedel uppmärksammasgenerellt i motion 1984/85:1101 (m), som bl. innehåller förslag till ensamlad statlig strategi för att exporten av förädlade livsmedel skall främjas.I motionen anges också hur förutsättningarna för en ökad export kan förbättrasgenom andra åtgärder inom ramen för näringspolitiken. Särskilda insatser inriktade på de mindre och medelstorajordbruks- och livsmedelsföretagen i förespråkas i motion1984/85:1502 (c). NU1984/85:10 y 5 Industri- och handelsleden i livsmedelskedjan I propositionen redovisas samspeletoch beroendet mellan de olika leden i livsmedelskedjan när det gällerproduktionen och distributionen av livsmedel. Målen för livsmedelspolitikenformuleras och utvecklas närmare utifrån detta synsätt. Av intresse frånnäringsutskottets utgångspunkter är framför allt konsumentmålet. Underhuvudmålet - att trygga vårt lands livsmedelsförsörjning-uppställs detta somett av två likställda mål och formuleras så att konsumenterna skall få tillgångtill livsmedel av god kvalitet till rimliga priser. Regeringen understryker attdet, för att detta mål skall nås, är nödvändigt att rationell produktion bedrivsi alla livsmedelskedjans led. De struktur- och ägarförhållanden m. m. somutmärker industri- och handelsleden gör det enligt propositionen motiverat attmot nu angivna bakgrund låta ytterligare utreda dessa led. finner det värdefullt attlivsmedelspolitiken utformas utifrån en samlad syn på de olika länkarna ilivsmedelskedjan. Härigenom kan den industriella livsmedelsproduktionen resp.distributionen och handeln ses i ett bredare sammanhang och deras relativabetydelse uppskattas räU. Det är, anser näringsutskottet, uppenbart att industri-och handelsleden har en betydelsefull roll att spela när det gäller att uppnåkonsumentmålet inom livsmedelspolitiken. Som påpekas i propositionen har dessaled en andel av av konsumenternas livsmedelsutgifter. För sådana livsmedelsom i råvaruledet omfattas av jordbruksprisregleringen är denna andel större änjordbrukets andel. Detta faktum utgör i sig ett tillräckligt skäl för attindustri- och handelsleden bör ägnas ökad uppmärksamhet. Ägarkoncentra-tion ochsiordriftstendenser inom bägge leden förstärker ytterligare motiven härför.Dessa förhållanden är enligt näringsutskottets mening viktiga att studera bådedärför att de kan ha betydelse när det gäller att nå det nämndakonsumentmålet och därför att de i ett bredare näringspolitiskt perspektiv kanåterverka pä resursfördelning och effektivitet i ekonomin. Det är från samtliganu nämnda utgångspunkter angeläget att produktion och distribution bedrivsrationellt och att det inom industri- och handelsleden finns en väl fungerandekonkurrens. Det är därför enligt näringsutskottets meningtillfredsställande att regeringen i två avseenden aviserar fördjupadeutredningar om industri- och handelsleden. Dels avses de konsumentekonomiskaföljderna av koncentration och stordrift blir studerade, dels skallförhållandena inom industri- och handelsleden belysas ytterligare med särskildtonvikt på hur den starka ägarkoncentrationen påverkar konkurrensförhållandenainom livsmedelskedjan. Det som anförs i propositionen i denna del motsägs inte inågon av de aktuella motionerna. Det får uttryckligt stöd i motion 1984/85:3098(fp). NU1984/85:10 y 6 anförs att det finns anledning att i fortsättningen noga följaden utveckling mot allt starkare koncentration som sker i förädlings- ochdistributionsleden. Motionärerna instämmer i och understryker det som sägs ipropositionen om betydelsen av en väl fungerande konkurrens i industriledet. Definner det angeläget att den utredning om effekterna av ägarkoncentrationen iindustri-och handelsleden som aviseras kommer till stånd . De lämnarockså synpunkter på lantbrukskooperationens dominerande ställning i vissa industriled.Till detta återkommer näringsutskottet strax. Motionen utmynnar i förslag attriksdagen skall göra ett särskilt uttalande till regeringen om vikten avkonkurrens i förädlingsledet. Vikten av en väl fungerande konkurrens inom industri- ochhandelsleden understryks i propositionen. har gettuttryck för samma uppfattning och uttalat tillfredsställelse över attfördjupade utredningar inom området kommer att ske. Det finns enligtutskottets mening inget behov av att gör ett särskilt uttalande tillregeringen av den innebörd som förespråkas i motion 1984/85:3098 (fp). Det förhållandet att större delenav konsumenternas matpengar inte går till jordbruket utan till industri- ochhandelsleden före och efter jordbruket uppmärksammas i motion 1984/85:645(vpk). Dessa led domineras av monopolföretag och kännetecknas av en snabbkoncentration, säger motionärerna. De anser att det är nödvändigt med ökadinsyn och kontroll i monopolen och de koncentrerade företagen i de nu nämndaleden. Detta gäller tillförseln av bl. a. handelsgödsel, bekämpningsmedel ochmaskiner till jordbruket samt livsmedelsindustrin, de storalivsmedelsgrossisterna och livsmedelsdetaljhandeln. Industri- och handelsledenbör ytterligare utredas, anförs det vidare i motionen. Även förpacknings- ochtransportmedlens andel i matpriserna borde klarläggas. För attkonsumentinflytandet över matpengarna skall öka borde bl. a. prövas att inrättakonsumentdelegationer inom statens pris- och kartellnämnd (SPK). I störreutsträckning borde också priskontroll, prisövervakning och prisstopp användas.Företagen måste då förhandla om sina krav på prishöjningar. Konsumenternaskulle på så säll få möjlighet fill insyn och påverkan. I motionen påyrkas attriksdagen skall ge regeringen till känna vad som anförts i rnotionen omytterligare utredningar avseende industri- och handelsleden. Vissa likheter med den nu nämnda motionen har motion1984/85:2743 (c), vars mofivering finns i motion 1984/85:2742. Där uttrycksbesvikelse över att livsmedelskommitté har ägnat för litenuppmärksamhet åt de kostnader som uppkommer i förädlings- och handelsleden avlivsmedelskedjan. Kommittén har, säger motionärerna, inte heller uppmärksammatskattens prishöjande effekt. Sammanlagt utgör de nämnda komponenterna,åtminstone för vissa varor, mer än hälften av varans pris. Motionärerna anseratt regeringen borde komplettera livsmedelskommitténs arbete med en genomgångav prisbildningen i hela livsmedelskedjan. NU1984/85:10 y 7 anförs i motion 1984/85:3089 (c) att man saknar enutredning som på allvar kunde ta ett samlat grepp över hela livsmedelskedjan. vill först erinraom att insyn i och kontroll av monopol och koncentrerade företag, något somönskas i motion 1984/85:645 (vpk), kan ske genom de pris- ochkonkurrensövervakande myndigheterna. Till denna fråga återkommernäringsutskottet i ett följande avsnitt. I det nu aktuella sammanhanget tarutskottet upp dels yrkandena i denna motion och i motion 1984/85:2743 (c) omytterligare utredningar i vissa avseenden av industri- och handelsleden, delsdet som - utan att utmynna i särskild hemställan - sägs i motion 1984/85:645(vpk) om former för ökat konsumentinflytande. De två motioner som innehåller konkreta yrkanden omutredningar avseende industri- och handelsleden av livsmedelskedjan har väcktsunder allmänna motionstiden. Härefter har regeringen i propositionen om livsmedelspolitikenaviserat att ytterligare utredningar skall göras när det gäller just dessa slagav näringsverksamhet. a. kommer effekterna av koncentrationstendenserna påkonkurrensförhållandena inom livsmedelskedjan och de konsumentekonomiskaföljderna av koncentration och stordrift att utredas. finnermed hänsyn härtill att motionärernas önskemål i huvudsak är tillgodosedda.Näringsutskottet anser också att talet i motion 1984/85:3089 (c) om avsaknadenav en utredning med samlat grepp över hela livsmedelskedjan saknar grund medtanke på det omfattande utredningsarbete som har gjorts och de kompletteringarsom nu kommer att ske. Det framgår inte uttryckligen att utredningsarbetet skallomfatta också det s. k. insatsvaruledet i livsmedelskedjan. Också detta ledborde enligt motion 1984/85:645 (vpk) inbegripas i den utredning som därförordas. Med tanke på den helhetssyn på livsmedelssektorn som regeringen harlåtit prägla överväganden och förslag i propositionen synes detnäringsutskottet naturligt att också frågan om avgränsningen av det kommandeutredningsuppdraget prövas i ett sådant perspektiv. Vad gäller önskemålen i motion 1984/85:2743 (c) om engenomgång av prisbildningen i hela livsmedelskedjan vill näringsutskottet försterinra om att livsmedelskommittén har låtit utreda hur stora andelar avkonsumenternas livsmedelsutgifter som olika led av livsmedelskedjan svararför. De utredningar som regeringen aviserar om industri- och handelsleden ilivsmedelskedjan kan förväntas ge kompletterande information om prisbildningen.Därmed torde motionärernas önskemål åtminstone delvis komma att blitillgodosedda. Något uttalande av i ämnet anser näringsutskottet medhänsyn till det nu sagda inte behövligt. vill med anledning av de aktuellamotionerna också erinra om att livsmedelsindustrin och olika sektorer av dennatidigare har utretts av SPK och av statens industriverk. SPK följer ocksåfortlöpande strukturutvecklingen inom bl. a. parti- och detaljhandel ochredovisar NU1984/85:10 y 8 utvecklingen av marginaler m. m. inom handeln.Livsmedelssektorns förädlings- och distributionsled får anses höra till desektorer av svenskt näringsliv som i särskild grad uppmärksammas av de statligautredningsorganen. Vad så gäller förslaget i motion 1984/85:645(vpk) om ett ökat konsumentinflytande över livsmedelspriserna villnäringsutskottet från sina utgångspunkter anföra följande. Av propositionen framgår (s. 78) att en översyn skallgöras av konsumentdelegationens sammansättning och arbetsformer i syfte attstärka konsumentintresset inom jordbruks- och fiskprisregleringen. Att finnaformer för konsumentinflytande i livsmedelskedjans senare led, dvs. inomindustri och handel, sägs också vara angeläget. Konsumentinflytandet skulle härkunna förstärkas genom förbättrad konsumentinformation. Med hänsyn till det nu nämnda och till den prisövervakningoch aktiva utredftingsverksamhet inom livsmedelsområdet som SPK svarar föranser näringsutskottet att inte heller denna del av motion 1984/85:645 (vpk) börföranleda någon åtgärd från sida. behandlar slutligen i det nu aktuellasammanhanget motion 1984/85:2700 (s). I denna uppmärksammas den starkakoncentration som råder i distributionsledet av livsmedelskedjan genomdominansen för KF, ICA och . Småföretagen inom livsmedelsindustrin kan,anför motionärerna, inte alltid anpassa sin produktion till de särskilda krav ifråga om t. ex, transporttålighet, hållbarhet, produktionsvolym ochprisflexibilitet som de stora distributörerna ställer. Mot bakgrund av behovetav ökad förädling av livsmedel borde de mindre livsmedelsföretagens roll ochmöjligheter närmare utredas. I det sammanhanget borde också uppmärksammas ivad mån de stora grossisternas inköpspolitik påverkar de mindre företagensförsäljningsmöjligheter. Åter vill näringsutskottet här hänvisa till attkonkurrensfrågorna inom bl. a. livsmedelssektorns distributions- och handelsledkommer att utredas ytterligare. Att just den problematik som uppmärksammas avmotionärerna skall studeras särskilt nämns visserligen inte uttryckligen ipropositionen. Det förefaller dock självklart att den kommer att aktualiseras iutredningsarbetet. Utskottet noterar också jordbruksminister i propositionen (s. 71) att det är angeläget med en decentraliseringav besluten i inköps- och marknadsföringsfrågor inom handeln för att motverkariskerna för en försämrad konkurrens. Handeln bör också, anför han, eftersträvaatt ge olika producenter likvärdiga möjligheter att distribuera varor tillbutikerna. Med hänsyn till det nu sagda anser näringsutskottet attriksdagen inte behöver vidta någon åtgärd för att de grundläggande syftena medmotion 1984/85:2700 (s) skall bli tillgodosedda i här aktuell del. NU1984/85:10 y 9 Det utredningsarbete som regeringenaviserar skall bl, a, avse effekterna av den starka ägarkoncentrationen, Inågra av motionerna finns resonemang som nära knyter an till det planeradeutredningsarbetet men som också är särskilt riktade till de pris- ochkonkurrensövervakande myndigheterna. vill något kommenteradessa uttalanden. I partimotion 1984/85:1505 uppmärksammas enrad företeelser i samhället som enligt motionärerna hotar marknadsekonomin.Olika åtgärder föreslås i syfte att denna skall stärkas. En företeelse somuppmärksammas är de konkurrensbegränsningar inom jordbrukets förädlingsled somsägs följa av den kraftiga dominansen för de lantbrukskooperativa företagen. Imotionen nämns bl. a. risken för att konkurrenssnedvridande effekter kan uppstågenom att lantbrukskooperativa företag som är verksamrha i förädlingsledet kananvända prisregleringsmedel för att täcka kostnader i vidareförädlingen. Genomen felaktig prissättning kan andra företag konkurreras ut. Vidare kanutanförstående företag förvärvas med hjälp av prisregleringsmedel. Enligtmotionärerna är det väsentligt att SPK och (Nö)bevakar att de angivna monopolliknande förhållandena så långt möjligtbegränsas. De anser också att motsvarande uppmärksamhet som har ägnatskonkurrensförhållandena inom köttbranschen - som blev föremål för ettbeslut av - borde riktas mot andra delar avlivsmedelsmarknaden, t. ex. knäckebrödstillverkningen och bryggerinäringen.Det här aktuella yrkandet framställs i motion 1984/85:1509, Också i motion 1984/85:3098 (fp), som har väckts medanledning av propositionen, uppmärksammas lantbrukskooperationen särskilt ochanförs att dess dominans inom t, ex, mejeri- och slaktleden är starkt oroande. Med anledning av vad som sägs i motionerna villnäringsutskottet erinra om vad jordbruksministern i propositionen (s. 70)uttalar om lantbrukskooperationen. Han säger där att det är viktigt attlantbrukskooperationen inte utnyttjar sin dominerande ställning i vissabranscher på ett otillbörligt sätt och att detsamma självfallet skall gällaäven övriga livsmedelsföretag med en liknande ställning. Vidare anförs att lantbrukskooperationeni konkurrenshänseende skall bedömas enligt samma normer och från sammautgångspunkter som allmänt gäller enligt konkurrenslagstiftningen. ansluter sig till det nu sagda ocherinrar om att utskottet i sitt betänkande om kooperationenskapitalförsörjning (NU 1983/84:24 s. 8) gjorde ett uttalande av liknandeinnebörd. vill som kommentartill de nu nämnda motionerna ytterligare hänvisa till vad som i propositionen(s. 57) sägs i anslutning till förslag om i vilket led prisregleringarna skallsättas in. Nuvarande ordning, enligt vilken prisregleringen i huvudsak avserpartiledet för animalieproduk-ter och odlarledet för vegetabilieprodukter,föreslås bestå, I propositionen föreslås emellertid att företag med integreradproduktion möjligt