ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
yttr · G805FiU1 · 1984-12-31 00:00:00 — 1984/85: ly överproposition 1984/85:32 om riktlinjer för det framtida arbetet mot ekonomiskbrottslighet m. m. har beslutathemställa om yttrande från finansutskottet över proposition 1984/85:32 omriktlinjer för det framtida arbetet mot ekonomisk brottslighet m. m. jämte demed anledning av propositionen väckta motionema 1984/85:93 av . (fp), 1984/85:94 av m.fl. (vpk), 1984/85:95 av . (c) och 1984/85:96 av m.fl. (m). Av de områden som behandlas i propositionen ochmotionerna är det främst de avsnitt som tar upp frågor rörande den totalaomfattningen av den ekonomiska brottsligheten, behovet av förbättradvalutakontroll, kreditgivningen och den ekonomiska brottsligheten ochkontrollen av leverantörer som har anknytning till finansutskottetsberedningsområde. Att även frågan om kontrollen av leverantörer hör hit berorpå frågans nära samband med offentlig upphandling. Närdet gäller dessa frågor ges i propositionen en allmän orientering av problemenskaraktär och en redovisning av utredningsläget. Föredragande statsrådetKjell-Olof anför att han avser att senare återkomma till medkonkreta förslag. Utskottethar tidigare understmkit behovet av åtgärder mot ekonomisk brottslighet (FiU1980/81:1 y och FiU 1982/83:14). Behovetav åtgärder understryks också i föreliggande proposition och i motionerna. Ävenom man i motionerna 93 (fp), 95 (c) och 96 (m) inte specifikt diskuterar härangivna problem framgår det emellertid av motionerna att där angivna metoderför att bekämpa ekonomisk brottslighet avviker från dem som anges ipropositionen. Imotion 94 (vpk) ansluter man sig däremot med vissa tillägg till huvuddelen avde synpunkter som framkommer i redovisningen i propositionen om planeradeåtgärder. 1 1984/85. FiU1984/84:1 y FiU 1984/85:1 y 2 Från de synpunkter utskottet har att anlägga kaninte nu en ingående diskussion föras rörande regeringens allmänna övervägandeni förhållande till de synpunkter som framförs i motionerna. Behandlingen avfrågor om skärpt valutakontroll, kontroll av leverantörer saml kreditgivningoch ekor nomisk brottslighet bör anstå i avvaktan på konkreta förslag. Närvarande:Arne Gadd (s), (), (), (),(), (), (), (), (c). Torslen Karisson (s), (), (vpk), i (s), () och ().
yttr · G805KrU3 · 1984-12-31 00:00:00 — KrU1984/85:3 y 1984/85:3 y omstatliga byggnadsarbeten på kulturområdet m. m. 1984/ 85:100 bil. har den 31 januari 1985beslutat bereda kulturutskottet tillfälle att yttra sig över proposition1984/85:100 bilaga 10 punkterna I 2 Byggnadsarbeten inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde och I 3 Inredning och utrustning avlokaler vid högskoleenheterna m. m., båda anslagen i de delar som rörkulturutskottets beredningsområde. Kulturutskottethar inte funnit anledning till erinran mot regeringens förslag i de delar somberör kulturutskottets beredningsområde. Närvarande:Ingrid (), (), (), (),(), (), (), SfinaGustavsson (c), (), (m), (), (vpk), (), () och UllaJohansson (s). 1Riksdagen 1984/85.13 sami Nr3y . ■ minab/gotab 1985 82047
yttr · G805NU10 · 1984-12-31 00:00:00 — Risken för skadliga konkurrensbegränsningar genomlantbrukskooperationens dominerande ställning inom livsmedelssektorn måste påolika sätt uppmärksammas. Utskottet vill understryka vikten av atl NO och SPKgör sådana insatser att de monopolliknande förhållandena inom jordbruketsförädlingsled sä långt möjligt begränsas. konstaterade år1982 atl den lantbrukskooperativa slakteriorganisationens dominerande ställningmedförde skadlig verkan, varefter en förhandlingslösning nåddes. Motsvarandeuppmärksamhet bör enligt utskottets uppfattning riktas även mot andra delar avlivsmedelsmarknaden. vill också understryka det som ipropositionen sägs om viklen av alt lantbrukskooperationen inte missbrukar sindominerande ställning i vissa branscher på ett otillbörligt säll. Som ocksåframhålls i propositionen måste lantbrukskooperationen i konkurrenshänseendebedömas enligt samma normer som enligt konkurrenslagen gäller för näringsliveti övrigt. Det som sagts anser näringsutskottet att börge regeringen till känna som sin mening. Därigenom skulle önskemålen imotionerna 1984/ 85:1509 (fp) och 1984/85:3098 (fp) bli tillgodosedda. Lantbrukskooperationen m. m. (vpk) anser atlden del av utskottets yttrande - under rubriken - som börjar med "Med anledning" ochslutar med "har berörts" bort ha följande lydelse: Industri- och handelsleden domineras av monopolförelag ochkännetecknas av stark koncentration. En del ägs av lantbrukskooperationen.Näringsutskottet instämmer i det som i propositionen sägs om vikten av att lantbrukskooperationeninte missbrukar sin dominerande ställning. gäller naturligtvis i likamån andra monopolföretag som är verksamma inom livsmedelssektorn alltifråninsatsvaruledet till livsmedelshandeln. Ökad insyn och kontroll i dessa företagi enlighet med vad som förordas i motion 1984/85:645 (vpk) bör enligtnäringsutskottets mening ske. Som har föreslagits i det föregående kan dettaske genom den där förordade konsumentdelegationen. Väsentligt är emellertidockså att de pris- och konkurrensövervakande myndigheterna än mera aktivt ännu uppmärksammar förhållandena inom de nämnda företagen och vidtar åtgärder föratt monopolförhållandena inte skall missbrukas. Det som utskottet här haranfört ligger också i linje med det som sägs om lantbrukskooperationen imotionerna 1984/85:1509 (fp) och 1984/85:3098 (fp). minab/gotab 1985 82836
yttr · G805SfU2 · 1984-12-31 00:00:00 — övermotion 1984/85:121 om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa har den 20november 1984 beslutat inhämta socialförsäkringsutskottets yttrande över motion1984/85:121 av m.fl. vari begärs ett tillkännagivande tillregeringen om vad i motionen anförts om behovet av ytterligare resurser till'det särskilda vuxenstudiestödet för arbetslösa. Motionärerna framhåller att detsärskilda vuxenstudiestöd för arbetslösa, som infördes ,inneburit att drygt 4 000 personer som annars skulle ha varit arbetslösa kunnatberedas en meningsfull sysselsättning genom studier. Med hänsyn till attanslaget för innevarande budgetår redan är förbrukat finns risk för att en delav de studerande måste avbryta sin utbildning om inte ytterligare medel ställstill förfogande för ändamålet. Ytterligare arbetslösa väntar dessutom på beskedom de kan erhålla vuxenstudiestöd. Motionärerna anser att det är önskvärt attäven vuxenstudiestöd kan komma i fråga bland de satsningar som enligtproposition 1984/85:45 skall göras på olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Utskottet har tidigare tillstyrkt förslagen om att tillsärskilt vuxenstudiestöd till arbetslösa skulle användas 50 milj. kr. /84 och 100 milj. kr. för /85. (Se SfU1983/84:13, rskr 57 och SfU 1983/84:33, rskr 398.) Trots att bidraget oftauppgår till ett lägre belopp än vad vederbörande får i arbetslöshetsersättningeller hade kunnat få i utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning harstödet varit attraktivt. Utskottet finner det positivt om ytterligare medel kananvändas under innevarande budgetår för särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösasom ett led i de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Utskottet förutsätterdärvid att vuxenutbildningsavgiftsmedel inte tas i anspråk för ändamålet. Närvarande: (), (), DorisHåvik (s), (), (), (), Lars-ÅkeLarsson (s), (), (), Margö (vpk), (), i (m), (),() och (). 1 1984185.11 saml. SfU1984/85:2 y SfU1984/85:2 y 2 , ochBarbro i (alla m) anser: Den förevarande motionen syftar till en ökadmedelstilldelning för särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa som ett led i dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Eftersom regeringen genom finansfullmaktenhar möjlighet att tillskjuta erforderliga medel för sådana ändamål anserutskottet att motionen inte tjänar något syfte. Arbetsmarknadsutskottetbör därför avstyrka bifall till motionen. minat/gotab 1984 79382
yttr · G805SkU2 · 1984-12-31 00:00:00 — 1984/85:2 y över riktlinjer för det framtida arbetet mot ekonomiskbrottslighet m.m. (prop. 1984/85:32) Sedan justitieutskottet begärt attskatteutskottet yttrar sig över proposition 1984/85:32 om riktlinjer för detframtida arbetet mot ekonomisk brottslighet m. m. jämte de med anledning avpropositionen väckta motionerna 1984/85:93 av m.fl. (fp),1984/85:94 av m. fl. (vpk), 1984/85:95 av m. fl. (c)och 1984/85:96 av m.fl. (m) får skatteutskottet anföraföljande. Utskottet begränsar sitt yttrande till att avse deöverväganden om åtgärder mot ekonomisk brottslighet på skatte-, tull- ochavgiftsområdena som redovisas i bilaga till propositionen.I bilagan hemställs att skall beredas tillfälle att ta del av vadfinansministern anfört om de överväganden som gjorts i anslutning till olikaförslag om åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. Utskottet har i olika sammanhang starkt understrukitbehovet av kraftfulla åtgärder mot ekonomisk brottslighet på skatte-, tull ochavgiftsområdena. I propositionen liksom i motionerna understryks detta behov,och utskottet finner det tillfredsställande att det föreligger en politisksamstämmighet i fråga om målet. När det gäller metoderna för att bekämpa denekonomiska brottsligheten redovisar de borgerliga partierna i sina motionerfrån propositionen avvikande ståndpunkter i olika centrala frågor, bl. a.beträffande rättssäkerheten och näringsfriheten. Vidare förordas olikauttalanden om kompletterande alternativa åtgärder i brottsförebyggande ellerbrottsbekämpande syfte. Utskottet anser det inte meningsfullt att i dettasammanhang ta upp någon ingående diskussion om regeringens överväganden iförhållande till förslagen i motionerna, eftersom propositionen i den härbehandlade delen endast innebär en orientering och inte någon begäran omgodkännande. Utskottet finner således att propositionen och motionernainte bör föranleda någon åtgärd i vad de avser skatte-, tull- ochavgiftsom- 1 1984/85. SkU1984/85:2 y SkU1984/85:2 y 2 rådena utan att behandlingen av frågor på dessa områdenbör anstå i avvaktan på konkreta förslag. Närvarande: (), ().Stig Josefson (c), (). (), (),(), (), (), (), (), (), (), ()och (). minab/gotab 1984 79392
yttr · G805SkU5 · 1984-12-31 00:00:00 — 1984/85:5 y om inriktningen av elbeskattningen har berett skatteutskottettillfälle att yttra sig över yrkande 4 i mofion 1984/85:2863 av BirgittaHambraeus (c), som väckt mofionen med anledning av proposifion 1984/85:120 omriktlinjer för energipolitiken. får med anledning härav anföraföljande. I motionen yrkas att energiskatten på el skallutformas med tanke på aft åstadkomma ett pris som motsvarar den långsiktigamarginalkostnaden. Samfidigt bör enligt mofionären dispens medges för sådanelanvändning som inte innebär en låsning vid en alltför hög elanvändningsnivå iframfiden. Härigenom skulle enligt motionären undvikas att man binder sig viden större användning av el än som kan levereras på lång sikt. Hon befarar attkärnkraftsavvecklingen annars kan komma att försvåras. Denallmänna energiskatten på elektrisk kraft uppgår sedan den 1 december 1984normalt till per kWh. Inom vissa glesbygdskommuner i norra ärskatten reducerad till per kWh. Vidare är skatten reducerad till 5 öreper kWh för den del av kraftförbrukningen i industriell verksamhet somöverstiger 40000 kWh . Regeringen har dessutom till utgången av år1985 medgett nedsättning av energiskatten på elkraft, eldningsolja, gasol ochfasta bränslen för viss industriell tillverkning till 1,av de fillverkadeprodukternas försäljningsvärde. Utskottetvill betona det vanskliga i att beräkna den långsiktiga marginalkostnaden detta bestyrks även av utredningen om taxor och priser på energi (SOU 1981:69) men det torde vara uppenbart att beskattningen av el skulle öka avsevärt omden utformades med utgångspunkt i en sådan princip. För att uppnå det avmotionären avsedda energipolitiska syftet borde en sådan skattehöjning slåigenom även för den delen av industrin som f. n. åtnjuter nedsättning avenergiskatten. Detta skulle emellertid enligt utskottets uppfattning för storadelar av landets utlandskonkurrerande industri medföra menligakostnadsnackdelar. Vidare skulle skattehöjningen innebära en enligt utskottetsmening oacceptabel fördyring av elkonsumtionen för främst hushållen. Dessutomskulle avvägningen mellan skattebelastningen på el och skattebelastningen påolja rubbas på ett olämpligt sätt. Det bör vidare framhållas att systemet medskatteåterbäring för el som används i avkopplingsbara elpannor i fjärrvärmenättillkommit bl. a. i det syfte mofionären vill uppnå. Avsikten med dennaskattestimulans är nämligen just att utan en låsning vid en alltför högelanvändningsnivå ta till vara 1Riksdagen 1984/85. SkU1984/85:5 y SkU 1984/85:5 y , 2 föruppvärmning tillgänglig elenergi. Mot bakgrund av vad som anförts anserutskottet att näringsutskottet bör avstyrka motionen. Närvarande:Rune Carlstein (s), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (),(), ()* och (). 'Ej närvarande vid justeringen. minab/gotab 1985 82568
yttr · G805SkU6 · 1984-12-31 00:00:00 — 1984/85:6 y om regionalt differentierad bensinskatt har berettskatteutskottet tillfälle att yttra sig över motion 1984/85:2967 av BoFinnkvist (s) och (). Mofionen har väckts med anledning avproposition 1984/85:115 om regional utveckling och utjämning. Utskottet får medanledning härav anföra följande. I mofionen begärs en utredning omregionalt differenfierad bensinskatt. Motionärerna mofiverar sitt yrkande medatt en differentierad bensinskatt skulle upplevas som mera rättvis än dennuvarande fordonsskattenedsätt-ningen för personbilar inom stödområdena A ochB. Utskottet har tidigare vid sin återkommande prövning avfrågan om en differentierad drivmedelsbeskattning uttalat att regionalaskattelättnader från rent tekniska utgångpunkter endast bör komma i fråga irena undantagsfall. Utskottet vidhåller denna ståndpunkt och vill samtidigtstryka under att flertalet kommuner i inland åtnjutersåväl lägre fordonsskatt för personbilar som lägre energiskatt för el, vilketansetts utgöra ett administrativt enklare system att kompensera dem som pågrund av sin bostadsort har särskilda kostnader för resor, uppvärmning etc. änen differentierad skatt på drivmedel och bränsle. Slutligen bör påpekas attmofionärernas utredningskrav enligt utskottet redan får anses tillgodosettgenom att vägtrafikskatteutredningen behandlat frågan i sitt andra delbetänkandeSlopad fordonsskatt och höjd bensinskatt (Ds B 1980:13) s. 195-208. Utredningenavstyrkte en differentierad bensinskatt, främst med hänsyn till dekontrollproblem, konkurrensrubbningar och administrativa kostnader ett sådantsystem skulle föra med sig. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet attnäringsutskottet bör avstyrka motionen. Närvarande: (), (),(), (), (), (),(), (), (), (),(), (), (), () ochErkki Tammenoksa (s). 1 1984/85. SkU1984/85:6 y minab/gotab 1985 82569
yttr · G805SoU3 · 1984-12-31 00:00:00 — omrabattering av p-piller i vissa fall har berettsocialutskottet tillfälle att yttra sig över motion 1984/85:995 av BeritLöfstedt m. fl. (s) om rabattering av p-piller i vissa fall. I motionen hemställs att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna behovet av ett rabatteringssystemavseende p-piller för flickor upp lill . Motionärerna framhåller att denya regler om läkemedelsförskrivning som gäller sedan den 1 oktober 1984visserligen innebär att kvinnor får ut p-piller vid samma tillfälle,men att hela patientavgiften för fyra tillfällen måste erläggas. Detta innebäratt årskostnaden för p-piller mer än fördubblats. Enligt motionärerna finnsdet risk för att särskilt de unga flickorna utan egen försörjning har svårt attbetala så mycket som upp emot . och därför avstår frånpreventivmedlet, vilket kan öka risken för oönskade graviditeter och aborter.Motionärerna efterlyser ett rabatteringssystem som gör att p-piller bliravsevärt mindre kostsamma för flickor upp till 20 är. Utskottet behandlade ett motionsyrkande med likartat syftei sitt av godkända betänkande 1984/85:11 om familjeplanering ochabort. Utskottet underströk då att en god och lättillgängligpreventivmedelsrådgivning är av stor betydelse för att hålla abortfrekvensennere. Utskottet yttrade vidare följande. Den minskning avtonårsgraviditeterna och tonårsaborterna som kunnat konstateras är synnerligenglädjande och har sannolikt till stor del sin grund bl. a. i de lättillgängligaoch billiga preventivmedlen. Utskottet ser därför ochriksförsäkringsverkets överenskommelse om att p-piller skall få lämnas ut förett års förbrukning som positiv. Som motionären anfört ligger det dock en vissrisk i att kostnaden p-pillerförbrukning nu mer än fördubblats.Enligt vad utskottet inhämtat är regeringen medveten om frågan och följerutvecklingen på området. Enligt utskottets mening varmotionen därmed tillgodosedd och påkallade inte någon åtgärd. har ingenting ytterligare att anföramed anledning av den aktuella motionen. Upplysningsviskan tilläggas att socialutskottet senare under har 1 1984/85. SoU1984/85:3 y SoU 1984/85:3y 2 att behandla ett motionsförslag (s) om översyn avpreventivmedelskostnader med målsättningen att preventivmedel skall varakostnadsfria. Närvara/xde: (), (),(), (). (), (), (), (), (), IngvarEriksson (m), (vpk), (), (), () och (). minab/gotab 1985 82336
yttr · G805UbU2 · 1984-12-31 00:00:00 — yttrande 1984/85:2 y överfrågan om ett tekniskt forskningsråd har beslutat (prop.1983/84:107, NU 1983/84:45, rskr 1983/ 84:407) om en tekniskforskningsrådsfunklion inom styrelsen för teknisk UtveckHng (STU). Inom ramenför styrelsens program "kunskapsutveckling" har särskilda medelavsatts, som skall fördelas på förslag av ifrågavarandeforskningsrådsfunktion. Under allmänna motionstiden har väckts motion1984/85:2821, i vilken hemställs att skall besluta inrätta ettfristående tekniskt forskningsråd av samma modell som övriga forskningsråd ochmed övertagande av vissa uppgifter från STU. har berettutbildningsutskottet fillfälle att yttra sig över mofion 1984/85:2821. Medanledning härav får utskottet anföra följande. Frågan om ett fristående tekniskt forskningsråd hartidigare behandlats av utskottet (UbU 1983/84:3 y). Enligt utskottets meningborde konstruktionen med en forskningsrådsfunktion prövas, innan ställning tasfill frågan huruvida ett helt fristående forskningsråd för den tekniskagrundforskningen skall inrättas. Utskottet har inhämtat att regeringen den 13 september1984 fattade beslut om närmare riktlinjer för den tekniskaforskningsrådsfunklionen inom STU. förrättades val av deledamöter, som utses av forskarsamhället. Först beräknas denreguljära verksamheten ha kommit i gång. Det är enligt utskottets mening alltför tidigt att nu taställning fill frågan om en organisationsförändring. Medhänvisning härtill bör näringsulskottet avstyrka motion 1984/85:2821. Närvarande vid ärendets slutbehandling: (), (), Per (), (), (), (), (), (), (). (), (), (), (), (vpk) och (). 1 1984/85. UbU1984/85:2 y 2 Per , , och (alla m) anser att den del av utskottets yttrande sompå s. 1 börjar "Frågan om" och slutar "mofion 1984/85:2821"bort ha följande lydelse: Teknisk forskning och utveckling är nödvändig för allsvensk industri skall kunna behålla sin konkurrensförmåga. En mycket stor delav den tekniska forskningen finansieras med medel fördelade av STU.Däremot saknas inom det tekniska forskningsområdet en motsvarighet till deforskningsråd som finns t. ex. inom de medicinska och naturvetenskapligaområdena. Den nya forskningsrådsfunktion som knutils till STU ärenbart rådgivande. Detta är en avgörande skillnad i jämförelse medforskningsråden. 1 dessa råd fattas besluten på inomvetenskapliga grunder avforskare. Utskottet anser att det skulle vara en styrka för den tekniskaforskningen alt en huvuddel av anslagen till denna forskning fördelas av ettfristående tekniskt forskningsråd. Därför bör näringsutskottet hemställa att medbifall till motion 1984/85:2821 beslutar inrätta ett tekniskt forskningsråd. minab/gotab 1985 82141
yttr · G805UbU3 · 1984-12-31 00:00:00 — 1984/85:3 y angående inrättande av en professur i biståndsforskningmed särskild inriktning mot miljö- och markvård Genom beslut den 19 februari 1985har utrikesutskottet hos utbildningsutskottet hemställt om yttrande övermotion 1984/85:1689 (m) yrkande 1. Motion 1984/85:1689 behandlar problem rörandeu-landsbislåndets inriktning och utveckling och utmynnar bl. a. i förslag ominräitande av en professur i biståndsforskning med särskild inriktning motmiljö- och markvård . Tjänsten bör lämpligen, enligt motionären, vara knutentill centrum för tvärvetenskapliga studier av människans villkor som ärplacerat vid . Tjänsten skall finansieras via den femtehuvudtiteln. Beträffande en eventuell placering i av enprofessur i biständs-forskning med särskild inriktning mot miljö- och markvårdvill utskottet erinra om att det föreslagna forskningsområdet och näraliggandeområden inte har någon tyngdpunkt i . Centrum förtvärvetenskapliga studier av människans villkor har främst tillkommit för attfrämja samverkan och idéutbyte mellan befintliga institutioner viduniversitetet och saknar helt forskartjänster. Målinriktad miljöforskning för u-landsbistånd medtyngdpunkt på miljö-och markvärd bedrivs i första hand vid iStockholm och i . har inrättats av Kungl.Vetenskapsakademien och har en internationellt uppmärksammad forskning inom detangivna området. Såväl nationella resurser för u-landsforskning som resurserfrån motsvarande organ i andra europeiska länder ställs kontinuerligt tillinstitutets förfogande. Vid finns möjlighet tillsamverkan med bäde den grundläggande forskningen inom miljö- och markvård ochtvärvetenskaplig forskning i vid bemärkelse. Vid finnsvidare en särskild u-landsavdelning för initiering av u-landsforskning ochkontakter med . Studieplatser för studerande från dessa länder finnsoch utnyttjas i hög grad. kan sammanfattningsvis konstatera altnågot förslag om inrättande av en professur i enlighet med mofionärens förslaginte förts fram av anslagssökande myndigheter. anserprincipiellt att inrättande av tjänst som professor bör prövas av berördamyndigheter i vanlig ordning innan sådant ärende behandlas av . 1 1984/85. UbU1984/85:3 y UbU1984/85:3 y - 2 Mot bakgrund av det anfördaföreslår utskottet att utrikesutskottet avstyrker motion 1984/85:1689 yrkande1. Närvarande vid ärendets slutbehandling: (), (), (), (), BirgittaRydle (m), (), (), (), LarsSvensson (s), (m), (vpk), (),() och (). minab/gotab 1986 82315