yttr · G805BoU5 · 1984-12-31 00:00:00 — omriktlinjer för energipolitiken (prop. 1984/85:120) har berettbostadsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1984/85:120 omriktlinjer för energipolitiken (industridepartementet) och härav föranleddamotioner såvitt de inte av näringsutskottet överlämnats till annat utskott. yttrande omfattar i huvudsak de delar avpropositionen i vilka behandlas energianvändning och energihushållning ibebyggelse, energiplanering samt vattenkraftens roll i energipoiifikenpå lång sikt jämte motioner. Till bostadsutskottet har under allmänna motionstidenhänvisats motion 1984/85:374 (fp) om åtgärder mot ytterligare utbyggnad avvattenkraften. 1 motionen behandlas vattenkraftens andel av energibalansen pålång sikt. överlämnar - under förutsättning av näringsutskottetsmedgivande - motionen till näringsutskottet. Företrädare för Industrigruppen för energihushållning ibyggnader har lämnat synpunkter på de framtida energihushållningsinsatserna ibebyggelsen. Företrädare för Älvräddarnas samorganisation har lämnatsynpunkter på vattenkraftens roll i energibalansen. kommer att avgeett betänkande om energibesparande åtgärder i bostäder samt ett betänkande omkomplettering av planen för vattenkraftsutbyggnad m. m. I proposition 1984/85:120 läggsfram förslag till riktlinjer för energipolitiken. En strategi föroljeersättning och för avveckling av kärnkraften redovisas. Propositionens huvudsakliga innehåll i de delar denbehandlas i detta yttrande kan sammanfattas sålunda. Samhällets och industrins behov av en billig och säkerenergiförsörjning skall tryggas genom ett energisystem som i största möjligautsträckning är grundat på varaktiga, helst förnybara och inhemska,energikällor. En effektiv energianvändning och en intensifieradenergihushållning skall främjas. Stränga krav skall ställas på säkerhet ochomsorg om miljön vid användning och utveckling av all energiteknik. Förslag till riktlinjer för energianvändningen läggs fram.De innebär bl, a, att en strävan bör vara att energianvändningen i framtideninte skall överstiga 1 1984/85. BoU1984/85:5 y BoU1984/85:5 y 2 Detta förutsätter bl, a, en fortsattenergihushållning inom uppvärmningssektorn. Hushållningsinsatserna skallsärskilt riktas in på att effektivisera användningen av olja och kol. Deväsentligaste styrmedlen bör även fortsättningsvis vara priset samtinformation, utbildning och rådgivning. En medveten och effektiv elanvändning skall främjas. Dettaär särskilt viktigt i det längre tidsperspektivet inför kärnkraftensavveckling. Inom ramen för de nationella riktlinjerna förutsättsenergihushållningen bedrivas utifrån skiftande lokala förutsättningar.Kommunernas roll i detta sammanhang betonas. De riktlinjer för elförsörjningen som föreslås innebär bl,a. att vid utbyggnaden av kraftsystemet hänsyn skall tas inte bara tillkraftekonomin utan även till effekterna på miljön, den regionala balansen ochsysselsättningen. De olika möjligheterna till utbyggnad avelproduktionskapaciteten inför kärnkraftens avveckling bör tills vidare hållasöppna. Statligt stöd föreslås kunna lämnas bl, a, till små vattenkraftverk. Vissa utredningsinsatser avseende vattenkraftensenergipolitiska roll på lång sikt förutskickas. Nästaprecisering av riktlinjerna aviseras till omkring , De motioner som behandlas i yttrandet är dels den under allmänna motionstiden väckta motionen1984/85: 374 av m.fl. (fp) vari med hänvisning till motion1984/85:372 hemställs att som sin meningger regeringen till känna attnågon ytterligare vattenkraftsutbyggnad utöver den produktionsnivå somriksdagen tidigare uttalat sig för inte skall ske, dels de med anledning av proposition 1984/85:120 väcktamotionerna 1984/85: 2863 av () vari såvitt nu är i frågahemställs (1) att beslutar uppställaett mål för en effektiv energianvändning och en låg nivå förenergianvändningen, (2) att beslutar som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om enupplysningskampanj om energieffektivitet, (3) att beslutar att de byggnadstekniska kravenför rätt att installera direktverkande el-värme i nya hus skall sättas efter bästatillgängli ga teknik, 2866 avLars m.fl. (vpk) vari såvitt nu är i fråga hemställs (3) attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att några projekteringsarbetensom berör FRP-skyddade älvar eller älvsträckor ej BoU1984/85:5 y 3 2870 av m. fl. (fp) vari såvitt nu är ifråga hemställs (3) att uttalar sig för attde generella s. k. ELAK-kraven bör vara normgivande även i fortsättningen förnybyggnation med direktverkande elvärme, (4) att uttalar attförstudier för utbyggnad av någon av de fyra oreglerade norrländskahuvudälvarna inte bör ske, 277 avMarianne () vari såvitt nu är i fråga hemställs (1) att riktlinjerna för den framtidaenergipolitiken skall innebära en prioritering av effektiv energianvändning ochökat energisparande framför energiproduktion för bostads- och lokaluppvärmning, (2) att beslutar att särskildhänsyn skall tas till olika energisparåtgärders effekter på bostadsmiljön,sysselsättningen och den industriella utvecklingen samt investeringarnaskonkurrenskraft, (3) att beslutar att hosregeringen begära att fortbildningen av ventilationsinstallatörer intensifierasi AMS regi, så att dessa erhåller kompetens att klara projektering,installation, injustering samt underhåll av standardiserade system förvenfilation med energiåtervinning, (4) att beslutar att en ökadallmän satsning sker på att informera allmänheten om betydelsen av godluftmiljö samt god energiekonomi, 2876 avUlf Adelsohn m. fl. (m) vari såvitt nu är i fråga hemställs (8) attriksdagen avslår de av regeringen förordade riktlinjerna i fråga om (14) attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angåendevärmeförsörjningen, 2878 av m.fl. (c) vari såvitt nu är ifråga hemställs (1) att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som imotionen anförts om e. energihushållning och effektivare energianvändning inomindustrin, transportområdet och bebyggelsen, f. skärptakrav för installation av direktverkande el, i. riktlinjer för vattenkraftens utbyggnad, (4) att beslutar dels införa de skärpta krav fördirektverkande el som förordas i motionen, dels att hos regeringen begära attutredningen om konkurrensförhållandena mellan el och inhemska bränslen ()får i uppdrag att utvärdera gällande regler för krav på installation avdirektverkande el samt lägga förslag om ytterligare skärpta krav, (6) att beslutar att med avslag på prop.1984/85:120 i denna del som sin mening ge regeringen till känna att några förstudierav utbyggnad av orörda älvar ej skall ske. BoU1984/85:5 y 4 gällande energipolitiska målinnebär i korthet att samhällets behov av billig och säker energiförsörjningskall tryggas genom ett energisystem som i största möjliga utsträckning ärgrundat på varaktiga, helst förnybara och inhemska energikällor. En effektivenergianvändning och en intensifierad energihushållning skall främjas inomramen för en allmänt god hushållning med begränsade resurser. Stränga kravskall ställas på säkerhet och omsorg om miljön vid användning och utveckling avall energiteknik. Förutsättningar skall också skapas för en avveckling avkärnkraften i enlighet med beslut. 1 den nu föreliggande propositionen förordas att detidigare antagna energipolitiska målen bör stå fast. Inom ramen för deövergripande målen görs vissa preciseringar. Det gäller i första handomställningen av energisystemet från olja till förnybara och inhemskaenergikällor samt strategin för att avveckla kärnkraften. I strategin för attavveckla kärnkraften ingår bl. a. en ändamålsenlig elanvändningspolitik, sominnebär att el bör reserveras för i första hand de områden där denär svår eller omöjlig att ersätta. Som exempel på sådana områden nämnsindustrins behov, spårbunden trafik, service, belysning och hushållsel. Underen övergångsperiod bör enligt föredragande statsrådet den goda tillgången på elkunna utnyttjas för att ersätta olja och kol, främst för uppvärmningsändamål, Iett längre perspektiv föreslås denna el ersatt genom sparande, övergång tillinhemska bränslen, naturgas, solenergi och annan ny teknik för uppvärmning.Enligt förslaget i propositionen bör el för uppvärmning i allt väsentligtendast användas i omställbara, flexibla och utvecklingsbara system eller ikombination med extremt energisnål teknik, I motionerna 2863 (c), 2871 (c) och 2878 (c) behandlasutformningen av energipoiifiken på lång sikt och i ett övergripande perspekfiv. I motion 2863 (c) yrkande 1 hemställs att skalluppställa ett mål för en effektiv energianvändning och en låg nivå förenergianvändningen. Enligt motionären har energianvändningen under senare årminskat. Det har visat sig att det går att hålla husen varma och produceravaror med mycket mindre energi än vad man trott vara möjligt. En totalnivå för landets energiförbrukning på mellan 200 och kan enligtmotionären därför anses vara fullt realisfisk . I mofion 2871 (c) yrkande 1 hemställs att riktlinjerna förden framtida energipolitiken skall innebära en prioritering av effektivenergianvändning och ökat energisparande framför energiproduktion för bostads-och lokaluppvärmning. I motionens yrkande 2 föreslås besluta attsärskild hänsyn skall tas till olika energisparåtgärders effekt påbostadsmiljön, sysselsättningen och den industriella utvecklingen samtinvesteringarnas konkurrenskraft. I sin motivering pekar motionärensammanfattningsvis på BoU1984/85:5 y 5 att riktlinjerna för energipolitiken fått en klart uttaladprioritering när det gäller energisysternens utformning, medan riktlinjerna ärbetydligt vagare när det gäller energianvändning och ökad energihushållning. föreslår i sin partimotion 2878 yrkande leett tillkännagivande av vad som i motionen anförts omenergihushållning och effekfivare energianvändning inom industrin,transportområdet och bebyggelsen. I motionen anges att energipolitiken måsteinriktas på att skapa ett decentraliserat energisystem baserat på utnyttjandeav i huvudsak inhemska förnybara energikällor och en effektiv användning avtillgängliga resurser. Ett förverkligande av en sådan politik kräver enligtmotionärerna en medveten energihushållning i energianvändningen. a. att inte mer högvärdig energi än vad varje situation kräver skallanvändas. Utgångspunkten för regeringens förslag i propositionen äratt de av en bred riksdagsriiajoritet antagna energipolitiska målen börstå fast. Som utskottet inledningsvis i detta avsnitt redovisat innebär nugällande energipolitiska mål bl. a. att en effektiv energianvändning och enintensifierad energihushållning skall främjas inom rarnen för en allmänt godhushållning med begränsade resurser. Utifrån de synpunkter bostadsutskottet haratt beakta har utskottet inte funnit annat än att de preciseringar avriktlinjerna för energipolitiken som görs i propositionen ligger väl inom ramenför tidigare antagna energipolitiska mål. tillstyrker därmedregeringsförslaget i denna del. Vad i de tre motionerna 2863 (c) yrkande 1, 2871 (c)yrkande 1 och 2878 (c) yrkande le anförts om effektiv energianvändning ochenergihushållning torde vara obestritt. Enligt bostadsutskottets uppfattningutgår motionärernas överväganden från de ovan relaterade övergripandeenergipolifiska målen. Motionsyrkandena får därmed snarare anses vara enmarkering av dessa måls betydelse än en i sakfrågan annorlunda inställning.Detta gäller enligt bostadsutskottets mening vad i motionerna anförts såväl ominriktningen av energipolitiken i stort som om de preciseringar som görs iregeringsförslaget. Utifrån de synpunkter bostadsutskottet har att beakta skulledärmed en tillstyrkan av motionsförslagen i denna del inte tjäna något reelltsyfte. Motionerna avstyrks sålunda. Inte heller i vad gäller yrkande 2 i motion 2871 (c) omhänsynstagande till energisparåtgärdernas effekter bl. a. på bostadsmiljön kanutskottet finna att detta yrkande skulle stå i motsatsställning till vad somföreslagits i propositionen. Utskottet vill i detta sammanhang peka på att denu gällande energipolitiska målen bl. a. innebär att stränga krav skall ställaspå säkerhet och omsorg om miljön vid användning och utveckling av allenergiteknik. Dessa krav, som inte föreslås upphävda eller ändrade, fårnaturligtvis anses innefatta också energisparåtgärder av olika slag. Vad imotion 2871 (c) föreslagits i detta avseende är därmed tillgodosett redan genomnu gällande riktlinjer för energipolitiken. Motionsyrkandet bör sålunda avslåssåvitt rör energisparåtgärdernas effekt på bostadsmiljön. 1* 1984/85.19saml. BoU1984/85:5 y 6 Byggnadsuppvärmning m. m. Till den s. k. övrigsektornbeträffande energiförbrukningen hänförs den del av energianvändningen som inteavser industriändamål eller transporter. svarade övrigsektorn föromkring av landets totala energianvändning. Härav utgjorde den energi sombehövdes för uppvärmning och varmvattenberedning i bebyggelsen exkl. industrinsoch samfärdselns byggnader . Om hänsyn tas också till användningen avhushållsel och driftel i lokaler kan av övrigsektornsenergianvändning hänföras till bostäder och lokaler. I propositionen tas i denna del upp de riktlinjer somenligt föredragande statsrådet bör gälla för de framfidaenergihushållningsinsatserna i bebyggelsen. Härvid konstateras att den hittillsvarandeutvecklingen tyder på att det sparmål som lades fast av (prop.1980/81:133, CU 37) kommer att kunna uppnås . Dettasparmål innebär att riktpunkten skall vara att bruttoenergianvändningen i detbefintliga byggnadsbeståndet minskar med . En mindre del avminskningen förväntades ske . Även för perioden fram till år 1995anser föredragande statsrådet det rimligt att räkna med en fortsatt minskningav bebyggelsens energianvändning. Förutsättningarna för att minska energianvändningenskiftar mellan olika byggnader beroende bl. a. på byggnadsteknisk utformning,ålder och upp-värmningssätt m. m. Enligt propositionsförslaget måste därför deöverväganden som leder till ett förverkligande av de energipolitiskasträvandena på detta område göras på lokal nivå, dvs. av fastighetsägare ochkommunerna. De nationella riktlinjerna skall dock utgöra utgångspunkten förplaneringen. Vad i propositionen specifikt anförts ombyggnadsuppvärmning och hithörande frågor har inte i motioner eller annorledessatts i fråga. Inte heller bostadsutskottet har i denna del funnit anledningfill något annat ställningstagande än det som framgår av regeringsförslagetoch som i sina huvuddrag redovisats ovan. Frågan om direktverkande elvärmebehandlades av (prop. 1980/81:133, CU 37). anta en lag om ändring i byggnadsstadgan (1959:612). Medanledning av beslut och därefter fattat beslut (prop. 1982/83:45, CU9) om ändring av ikraftträdandebestämmelserna gäller följande. och gäller att enbostadsbyggnad med högst två bostadslägenheter som är avsedd för annat änfritidsändamål inte får utföras med ett uppvärmningssystem med direktverkandeel om det inte finns särskilda skäl. BoU 1984/85:5 y 7 Ettsådant särskilt skäl är att huset är energisnålt utformat. Vidriksdagsbehandlingen anförde civilutskottet att med energisnåltutformade hus synes ha avsetts de hus som,i enlighet med ELAK:s(elanvändningskommittén) förslag angetts som energisnåla. Sådana hus ansågsvara hus där behovet av, elenergi för radiatorer och tappvarmvattengenomsnittligt kan minskas av behovet av elenergi för radiatorerna ombyggnaden varit utförd enligt minimikraven på värmeisolering och luftomsättningi SBN 75 (Svensk byggnorm). godkände vadcivilutskottet anfört. Enligtregeringsförslaget tyder de senaste årens utveckling på energihushållningsområdetpå att nybebyggelsen i allmänhet uppfyller kraven på speciellt energisnålabyggnader - de s. k. ELAK-kraven oavsett typen av uppvärmningssystem. Det kanenligt föredragande statsrådet därför finnas fog för en Översyn av dessabyggnadstekniska krav. framhålls att en skärpning av kraven kan ledatill olägenheter i ohka avseenden såsom höga kostnader, risk för uppkomst avfukt- och mögelskador m.m. En väg som därför bör uppmärksammas och prövas ärenligt statsrådet att med stöd av olika planinstrument styra användningen avdirektverkande elvärme. I första hand hänvisas härvid till det aviseradeförslaget till en plan- och bygglag samt till åtgärder som kan vidtas inomramen för den kommunala energiplaneringen. Isammanhanget uppmärksammas också värmeförsörjningen för de byggnader meddirektvärme som byggdes . Enligt propositionen börelbehovet i dessa byggnader i första hand minskas med hjälp av energihushållningsåtgärder. framhåller att det ingår i uppgifterna för utredningen om el ochinhemska bränslen () att närmare analysera utveckhngen avseendeanvändningen av direktverkande elvärme. Enligt propositionen kommer resultatenav utredningens överväganden att redovisas . Härvid kommerockså att redovisas vilka olika alternafiv som står till buds för att begränsaelanvändningen. I proposifionen föreslås ingen ändring av de kravnivåer fördirektverkande el som lagts fast i SBN. Användningen avdirektverkande el tas upp i fyra motioner. Imotion 2863 (c) yrkande 3 hemställs att de byggnadstekniska kraven för rätt attinstallera direktverkande elvärme i nya hus skall sättas efter bästatillgängliga teknik. Enligt motionären är de nu gällande energikraven alltförlågt ställda. Motionären ifrågasätter också det lämpliga i att med planhinderstyra användningen av direktverkande elvärme. Äveni partimotion 2878 yrkandena If samt 4 krävs en skärpning av debyggnadstekniska kraven för att få installera direktverkande elvärme.Motionärerna förordar ett 40-procenfigt hushållningskrav som torde beräknas påden del av elanvändningen som avser såväl uppvärmning som varmvattenberedning.I motionen anges vidare att det kan finnas skäl att BoU 1984/85:5 y 8 nuutvärdera erfarenheterna av gällande regler med hänsyn fill den teknikutvecklingsom ägt rum. Enligt mofionärerna bör därför ges tilläggsdirektiv medbegäran om förslag till ytterligare skärpta krav för direktverkande elvärme isyfte att motverka ökad sårbarhet i värmeförsörjningen. Folkpartietförordar i sin partimotion 2870 yrkande 3 att de nu gällande generellabyggnadstekniska kraven (de s. k. ELAK-kraven) bör vara normgivande även ifortsättningen för nybyggnation med direktverkande elvärme. 1 motiven härförframhålls att det inte nu kan anses motiverat att övergå till att via olikaplaninstrument styra användningen av direktverkande elvärme. Moderatasamlingspartiet anför i sin partimotion 2876 yrkande 14 såvitt nu är i frågaatt regeringen fortfarande strävar efter att begränsa den direktverkandeelvärmen. Styrmedel, såsom planregler eller skärpta krav på energisnålabyggnadsmetoder, bör inte utnyttjas. Enligt motionärernas mening kommerelenergi i den överblickbara framtiden att produceras i sådan utsträckning attdirektverkande elvärme mycket väl kan tillåtas. Motionärerna anser atteldistribufionsföretagens rätt att vägra elleveranser för direktverkandeelvärme bör utnyttjas så restriktivt som möjligt. Denna fråga behandlarutskottet nedan. Isin parfimotion 2208 anför kommunisterna motivledes att starkarerestriktioner måste införas mot elvärme i tillkommande bebyggelse. Någon preciseringav detta krav görs dock inte. Isamband med att beslutade att direktverkande elvärme endastskulle tillåtas i byggnader som uppfyllde de s. k. ELAK-kraven aviserades ocksåen omprövning av dessa krav till mitten av . I proposifionenkonstateras att de senaste årens utveckling inom energihushållningsområdettyder på att nybebyggelsen i allmänhet uppfyller dessa krav och detta oavsettuppvärmningsform. Mot bakgrund härav kan det enligt föredragande statsrådetfinnas fog för en översyn av ELAK-kraven. Möjligheterna att bl. a. med stöd av olika planinstrument styraanvändningen av direktverkande el bör kunna bidra fill att effektiviseraenergianvändningen bl. a. i bebyggelsen. Somnämns i propositionen ingår det i ELIN:s uppgifter att närmare analyserautvecklingen avseende användningen av direktverkande elvärme och därefterredovisa vilka alternativ som står till buds för att begränsa elanvändningen.Enligt vad som framgår ovan avser utredningen att senare lämna endelredovisning av dessa frågor. Ytterligare överväganden i hithörande frågorbör anstå i avvaktan härpå. Utredningens redovisning och den fortsattaberedningen kan väntas ge ett erforderligt underlag för den ovan förutsattaomprövningen. bör med hänvisning härtill inte nu i sak ta ställningtill förslagen i motionerna 2863 (c) yrkande 3, 2870 (fp) yrkande 3, 2876 (m)yrkande 14 såvitt nu är i fråga och 2878 (c) yrkandena If och 4. De nämnamotionsyrkandena bör avstyrkas av näringsutskottet. BoU 1984/85:5 y 9 I två motioner tas upp vissa frågor om informationoch utbildning på energiområdet. Imofion 2863 (c) yrkande 2 begärs en upplysningskampanj om energieffektivitet.Enligt motionären har de som är intresserade av att sälja energi en storövervikt när det gäller att förse beslutsfattare med beslutsunderlag ienergifrågan. En upplysningskampanj bör därför genomföras där allmänheteninformeras om de stora möjligheterna till effektivare energianvändning. Förslageti motion 2871 (c) yrkande 4 innebär att en ökad allmän satsriiiig skall ske påatt informera allmänheten om betydelsen av god luftmiljö samt godenergiekonomi. Informationsverksamheteninom beredningsområde bedrivs i huvudsak avbostadsstyrelsen och statens planverk samt av statens energiverk.Ansvarsfördelningen mellan dessa myndigheter har främst praktiska grunder, ochden anpassas fortlöpande till hur målgrupperna och verksamhetens innehållförändras. Informationsinsatserna avser främst bostadsförbättringsprogrammetoch energisparprogrammet inom område. Betydandeinformationsverksamhet med stark knytning till energifrågor och då specielltenergihushållning bedrivs redan inom detta område. Vad i motionerna 2863 (c)och 2871 (c) i dessa avseenden föreslagits är därmed i inte ringa grad redantillgodosett utan någon ytterligare åtgärd. Utskottet vill i detta sammatihangockså erinra om den informations- och rådgivningsverksamhet som kommunernabedriver på energiområdet. /78 har statligt stöd tilldenna verksamhet lämnats med sammanlagt ca 800 milj. kr. Även om detta statligastöd föreslås upphöra i och med utgången av har det verksamt bidragittill att få i gång en omfattande verksamhet på området i kommunerna. Utskottetvill i detta sammanhang också framhålla att kommunemas ökade ansvar påbostadsförsörjningens och energihushållningens område får anses omfatta ocksårådgivning och annan service till fastighetsägare m. fl. i dessa frågor. I sittbetänkande BoU 1984/85:17 kommer bostadsutskottet attbehandla anslagsfrågor m. m. avseende information och utbildning beträffandeenergisparprogrammet inom ansvarsområde. Avslutningsvistar utskottet i detta avsnitt upp vad i mofion 2871 (c) yrkande 3 föreslagitsom att hos regeringen skall begära att fortbildningen avventilationsinstallatörer intensifieras i regi, såatt installatörerna erhåller kompetens att klara projektering, installation,injustering samt underhåll av standardiserade system för ventilation medåtervinning. I sin motivering härför hävdar motionären att det i saknasen kunnig installatörskår som klarar av att utföra en enklareventilationsinstallation med tillhörande dimensionering och intrim-ning. Sålänge detta utbildningsbehov inte är tillgodosett kommer, enligt BoU 1984/85:5 y 10 mofionären,problemen kring de fukt- och mögelskadade husen att bestå sommiljarder går förlorade i energiförluster. Bostadsutskottetdelar givetvis uppfattningen som torde ligga fill grund för förslaget i motion2871 (c) yrkande 3 och som innebär att förutsättningar måste skapas för attenergiåtgärder av olika slag kommer till utförande på ett sådant sätt att defår avsedd effekt. Utskottetvill erinra om vad föredragande statsrådet i proposifionen anfört om attregeringen avser att ge statens energiverk i uppdrag attundersöka bl. a. behovet av energiinriktad kompletteringsutbildning för olikayrkesgrupper.