yttr · G805BoU4 · 1984-12-31 00:00:00 — 1984/85:4 y omriktlinjer för det framtida arbetet mot ekonomisk brottslighet m.m. (prop.1984/85:32) har hemställt om yttrande frånbostadsutskottet med anledning av proposition 1984/85: 32 om riktlinjer för detframtida arbetet mot ekonomisk brottslighet m.m. jämte de med anledning avpropositionen väckta motionerna 1984/85:93 (fp), 94 (vpk), 95 (c) och 96 (m). Bostadsutskottetbehandlar i yttrandet de frågor i propositionen och motionerna som haranknytning till utskottets beredningsområde. 1 propositionen hänvisas till skilda förslag av dens. Dessa förslag är efter remissbehandling underberedning i . Det aviseras att förslagen efter hand skall bliföremål för proposition till . Enligt vad föredragande statsrådet,vice statsministern I. , anför i propositionen, är det viktigt att sede olika åtgärderna i ett sammanhang. Resursbehovet behöver bedömas i relationtill alla de insatser som erfordras. Kampen mot den ekonomiska brottslighetenför också med sig en rad principiella frågor som kräver generellaställningstaganden. Regeringen har därför beslutat bereda tillfälleatt ta del av en samlad framställning av de problem som kampen mot ekonomiskbrottslighet reser och den allmänna inriktning som reformarbetet bör ha.Utöver vad som anförs av vice statsministern består propositionen också avanföranden av justitieministern och finansministern. 1propositionen behandlas resursbehovet för de myndigheter som har uppgifter avbetydelse för bekämpandet av den ekonomiska brottsligheten. Vikten av samarbetemellan de myndigheter som kan komma i kontakt med ekonomisk brottslighetbetonas. Av de myndigheter som åsyftas är det länsstyrelserna, särskilt derasskatteavdelningar, och de lokala skattemyndigheterna samtkronofogdemyndigheterna, som kan beröras av åtgärder inom bostadsutskottetsberedningsområde. Finansministerntar upp vissa lönefrågor inom skatteförvaltningen (s. 76) med anledning av ettförslag av eko-kommissionen om att förbättra lönesituationen för vissa statligatjänster inom skatte-, revisions- och processområdet. Bakgrunden tillförslaget är att tjänstemän inom de angivna områdena i besvärande utsträckninglämnat sina anställningar till förmån för bättre betalda uppdrag i enskildtjänst. Finansministern delar kommissionens uppfattning att åtgärder behövervidtas för att förbättra löneläget 1 1984/85. BoU1984/85:4 y BoU 1984/85:4 y 2 förvissa tjänster inom skatteadministrationen. Han hänvisar till avtalsuppgörelseninom den stafiiga sektorn , vilken innehåller bestämmelser omsärskilda medel för att rekrytera eller behålla kvalificerad personal inommarknadskänsliga grupper, samt uttrycker förhoppningen att härigenom visats påen väg till lösning på de problem som har påtalats av kommissionen.Finansministern finner det angeläget att insatserna på dessa områdenintensifieras och aviserar att frågan om hur åtgärderna skall finansieras inomramen för anvisade medel får lösas i det kommande budgetarbetet då en samladbedömning av resursläget för hela skatteförvaltningen sker. Beträffandevidgat samarbete mellan myndigheterna på skatte- och avgiftsområdet hänvisas ipropositionen till förslag som har lagts fram av eko-kommissionen. Flera avförslagen avser samverkan mellan skatte- och kronofogdemyndigheter iregisterfrågor och i frågor om utlämnande av uppgifter mellan myndigheterna.Sålunda har kommissionen föreslagit att kronofogdemyndigheter och lokalaskattemyndigheter skall bli skyldiga att lämna resp. länsstyrelse uppgifter somhar betydelse för mervärdeskatteregistreringen och vidare att ett nyttADB-register upprättas över vissa särskilt kvalificerade skattegäldenärer.Finansministern anför att flera av förslagen kan genomföras utan författningsändringaroch att en del av dem redan är satta i praktisk tillämpning. De förslag somfordrar författningsändring, däribland förslaget om myndighetssamarbete iregisterfrågor, bör enligt finansministerns bedömning kunna beaktas i sambandmed den förestående författningsregleringen av de exekuUva registren. Vissaandra frågor kommer att övervägas inom . I motion 95 (c) aktualiseras ett tidigare avriksdagen behandlat förslag om inrättande av lokala samhällsmyndigheter. Dessaskulle vara till för att underlätta kontakterna mellan företag och myndigheter.Enligt förslagsställarna skulle det finnas en lokal samhällsmyndighet perkommun eller fögderi. Myndigheten skulle bestå av de nuvarande lokalaskattemyndigheterna men skulle dessutom ha hand om mervärdeskatt samt handels-och aktiebolagsregistren. Det skulle i princip vara möjligt för den enskildeatt genom en enda kontakt få besked i olika skatte- och registerfrågor samt attfullgöra sin uppgiftsskyldighet i dessa sammanhang. Isamma motion förs också fram förslag om avdragsrätt för reparationer påschablontaxerade småhus. Enligt motionärerna skulle småhusägaren genom en sådanreform få ett starkt motiv att begära kvitto av den hantverkare som hananlitat och hantverkarens inkomst skulle härigenom kunna kontrolleras. BoU 1984/85:4 y 3 Beträffande vissa lönefrågor inomskatteförvaltningen har bostadsutskottet ingen erinran mot vad som anförs ipropositionen. Det är naturligt att det ifrågavarande resursbehovet bedöms isammanhang med övriga resursfrågor för skatteförvaltningen och i samband medsedvanlig budgetbehandling. Fråganom vidgat samarbete mellan myndigheterna på skatte- och avgiftsområdet kan sesi visst sammanhang med den vidare frågan om informationsutbyte ochanmälningsskyldighet mellan myndigheter i brottsbe-kämpande syfte. Någon allmänskyldighet för en myndighet att lämna annan myndighet uppgift som har betydelseför att motverka eller beivra brottslig verksamhet finns inte. Vad som gäller iett enskilt fall är beroende av bl. a. om uppgiften skyddas av sekretess ellerej. Om det finns en skyldighet att lämna uppgiften enligt lag och förordninghindrar dock inte sekretessen att uppgiften lämnas ut. Till följd av riksdagensbeslut om vissa ändringar i sekretesslagen gäller vidare attmyndigheterna även utan en sådan föreskriven uppgiftsskyldighet får lämna utuppgifter som angår misstankar om allvarligare brott till polis och åklagare(prop. 1983/84:142, KU 29, SFS 1984:316). vill erinra om dessabestämmelser, som har betydelse bl. a. på skatte- och avgiftsområdet. I denaktuella frågan om samverkan mellan skattemyndigheterna och kronofogdemyndigheternapågår arbete inom skatteindrivningsutredning-en(B 1981:02). Denna utredning harredan i sitt betänkande (Ds Fi 1984:4) Indrivning av skatt m. m. behandlatformerna för visst samarbete mellan kronofogdemyndigheterna ochlänsstyrelserna. Det framhölls i betänkandet att detta samarbete är särskiltbetydelsefullt med tanke på att länsstyrelserna är den dominerandeuppdragsgivaren i förhållande till exekutionsväsendet. Betänkandet harremissbehandlats och ärendet bereds f. n. inom . I sammanhangetkan nämnas att för exekutionsväsendet, det s. k. REX-systemet,numera är utbyggt till att omfatta alla landets kronofogdemyndigheter. Bostadsutskotteterinrar om att frågor om organisafionen på beskattnings- och indrivningsområdethar behandlats av bostadsutskottet i yttrande (BoU 1984/85: 1 y) tillskatteutskottet med anledning av revisorers förslag 1983/84:24angående vissa åtgärder på beskattnings- och indrivningsområdet.Bostadsutskottet anförde då sammanfattningsvis bl. a. att pågående övervägandenrörande kronofogdemyndigheternas ställning i förhållande tillskattemyndigheterna och om indelningen i kronofogdedistrikt borde avvaktas.Skatteutskottet anslöt sig till bostadsutskottets uppfattning. har sedermerabeslutat i enlighet med skatteutskottets betänkande (SkU 1984/85: 3). Enligtvad bostadsutskottet har inhämtat kan förslag rörande författningsreglering avde exekutiva registren och därmed sammanhängande BoU 1984/85:4 y 4 frågorom samarbete i registerfrågor mellan skatte- och indrivningsmyndigheternakomma att föreläggas . har ingenerinran mot vad som anförs i propositionen i den nu aktuella delen. Förslagetom att inrätta lokala samhällsmyndigheter är, som också påpekas i mofion 95(c), inte nytt för . Ett enigt bostadsutskott fann vid sin senastebehandling av förslaget (BoU 1984/ 85:26 s. 8) att ettställningstagande borde anstå tills då pågående utredningsarbete avslutats ochövervägandena med anledning därav fullbordats. Sedan bostadsutskottetsbetänkande avgavs har regeringen tillsatt en särskild utredningsman meddirektiv (Dir 1982:22) att utreda frågan om hur en effektiv styrning ochsamordning av skatteförvaltningen skall utformas. Utgångspunkten förutredningen är en utbrytning av länsstyrelsernas skatteavdelningar frånlänsstyrelserna och upprättande av fristående länsskattemyndigheter. Därmedmåste också övervägas vilken ställning de lokala skattemyndigheterna skall ha iförhållande till länsskattemyndigheterna. Imotionen föreslås även att handelsregistren och aktiebolagsregistret skallföras till de tänkta lokala samhällsmyndigheterna. Frågor om dessa registerfaller inte inom bostadsutskottets beredningsområde. Frågan om en anknytning avregistren till skatteadministrationen omfattas inte heller av de omtaladeutredningsdirektiven. finner ändå att motionens syfte genomdet pågående utredningsarbetet får anses vara i inte ringa grad tillgodosett.Det är i vart fall för tidigt för att nu ta någon ställning i saktill hur en omorganisation av skatteförvaltningen bör ske och vilkaarbetsuppgifter som bör knytas till skattemyndigheterna. Resultatav pågående utredningsarbete bör sålunda avvaktas. Enligt bostadsutskottetsuppfattning bör justitieutskottet därför föreslå att avslå motion 95(c) såvitt nu är i fråga. Beträffandeden i motion 95 (c) väckta frågan om avdragsrätt för reparationer påschablontaxerade småhus hänvisar bostadsutskottet till direktiven (Dir1982:94) för bostadskommittén (Bo 1982:02). I direktiven erinras om attförslaget om en sådan avdragsrätt satts i samband med önskemål om att kommatill rätta med att vissa uppdragstagares inkomster inte blir kända förtaxeringsmyndigheterna och sålunda undgår beskattning. Det framhålls idirektiven att förslaget om en avdragsrätt för reparationer för åtskilligakomplikationer med sig, men anförs också att förslaget bör beaktas när manöverväger vilka fördelar en mer konventionell beskattning kan ha framförschablonmetoden. Enligtlagen (1982:1006, ändrad 1983:856) om avdrags- och uppgiftsskyldighetbeträffande vissa uppdragsersättningar gäller att bl. a. en småhusägare ärskyldig att i sin självdeklaration lämna uppgifter om ersättningar om I 000kr. eller mer som han har betalat ut till en uppdragstagare för arbeten på bl.a. mark och byggnader. Om uppgifterna inte lämnas, är han i principbetalningsskyldig för uppdragstagarens skatt med intill av det BoU 1984/85:4y 5 Motionens syfte att tvinga uppdragstagare att redovisa sinainkomster är alltså enligt den nämnda lagen tillgodosett på det sättet attvetskapen hos en uppdragstagare om att hans uppdragsgivare -småhusägaren - ärskyldig att lämna uppgift till skattemyndigheterna är avsedd att fungera som enpåtryckning pä uppdragstagaren att själv ta upp inkomsten till beskattning.Skillnaden mellan motionen och den nu gällande ordningen är att småhusägarengenom att kunna utnyttja en avdragsrätt kan antas bli mer positivt intresseradav att lämna uppgifterna. Om detta antagande är riktigt och fördelarna med ettsystem med avdragsrätt för reparationskostnader överväger nackdelarna i formbl. a. av en omständligare taxeringskontroll, är frågor som bostadskommitténhar att ta ställning till. finner inte heller att motion 95(c) i nu aktuellt avseende f. n. bör tillstyrkas av . Närvarande:Kjell A. (), (), (), (). (), (), ToreClaeson (vpk), (), (), (),(), (), () och ().