yttr · G805FiU5 · 1984-12-31 00:00:00 — yttrande 1984/85:5 y över proposition 1984/85:162 om särskild skattereduktionår 1985 har den 26 mars1985 beslutat bereda finansutskottet tillfälle att avge yttrande överproposition 1984/85:162 om särskild skattereduktion jämte de medanledning av propositionen väckta motionerna 1984/85:3049 av . (c), 1984/85:3050 av m.fl. (vpk), 1984/85:3051 av LarsErnestam (fp), 1984/85:3052 av m. fl. (fp) och 1984/85:3053 avUlf Adelsohn m. fl. (m). I propositionen föreslås alllöntagare skall få en skattereduktion . Skattereduktionen medges vid1986 års taxering men skall beaktas genom allpreliminärskatten för juni månad sätts ned. Skattereduktionen är för enheltidsarbetande med normalinkomsl . Skattebortfallet kan beräknas till 2miljarder kronor. I årets budgetproposition uttalades mot bakgrund av denförbättring av den ekonomiska situationen som ägt rum all det var rimligt alllöntagarna fick del av denna förbättring. Regeringen förklarade sig beredd altunder förutsättning att lönekostnadsstegringarna begränsas fill ochutrikesbalansen inte allvarligt försämras vid behov vidta åtgärder som gerlöntagarna ökade realinkomster. Överenskommelser har träffats mellan LO ochSAF med innebörd att förbundens förhandlingar skall ske inom en totalram om . I proposition 162 förutsätts att de förhandlingar som pågårskall ansluta till den centrala överenskommelsen. Med hänsyn härtill föreslårregeringen en lättnad i inkomstbeskattningen genom den tidigare nämndaskattereduktionen. Utskottet konstaterar all delställs stora krav på utformningen av den ekonomiska politiken för all Sverigeskall kunna bibehålla sin konkurrenskraft. En förutsättning härför är attinflationen kan pressas ned till en nivå som inte överstiger den i våraviktigaste konkurrentländer. Inflationen inom OECD-området har successivtavtagit och ligger nu på en nivå som klart understiger den i . Medundantag för har emellertid dämpningen i inflationstakt sketttill priset av ökad arbetslöshet. Arbetslösheten i uppgår till 20miljoner personer vilket motsvarar av arbetskraften. I Sverigeuppgick den öppna arbetslösheten till . Ulskotlelmotsätter sig bestämt all inflationsproblemet löses genom att arbetslöshetentillåts öka. Ulskotlelframhöll vid behandlingen av propositionen om den ekonomiska 1 1984/85. FiU1984/85:5 y FiU1984/85:5 y 2 politiken på medellång sikt (FiU 1984/85:6) alt det ärnödvändigt att pris- och lönebildningen ändras för all inte den svenskaekonomin skall fastna i en destruktiv devalveringscykel med hög inflation,försämrade reallöner, svag tillväxt och ökande underskoll i bytesbalansen ochstatsbudgeten. En av förutsättningarna för att kunna hålla tillbakaprisökningarna är alt lönekostnadsökningarna kan hållas tillbaka. Del ärdärför viktigt att den nuvarande avtalsrörelsen inte leder fram till enuppgörelse för hela avtalsområdet som går utanför de ramar som angivits genomden centrala överenskommelsen mellan . Del kan nämnas altlönekostnaderna steg med varav förklarasav löneglidningen. Denna höjning av lönekostnaderna är en av förklaringarnatill att inflationen från konkurrenssynpunkt blev alltför hög. I motionerna 3049 (c), 3052 (fp)och 3053 (m) avvisas förslaget i propositionen, som ses som ett exempel på denryckiga skattepolitik vilken enligt motionärerna kännetecknar regeringenspolitik. I motionerna 3052 (fp) och 3053 (m) diskuteras främst uppläggningen aven långsiktig skattepolitik. I motionerna 3052 (fp) och 3053 (m) anförs vidareatt skatterabatten leder till en försvagning av finanspolitiken som med hänsyntill efterfrågeulvecklingen är oansvarig. Vidare kritiseras åtgärden för innebär en försvagning av den redan hårt ansträngda statsbudgeten. Utskottet vill med anledning härav anföra följande. Denföreslagna åtgärden är inte ett led i en långsiktig skattepolitik. Åtgärdeninnebär en tillfällig sänkning av skatten . Den motiveras främst av enönskan om att påverka förväntningarna via en lägre takt i löneökningarna somsedan i sin lur sänker inflationstakten. Med hänsyn till att åtgärden riktar sigtill löntagarna är det naturligt all den utformas som en skattereduktion.Utskottet har således från sina utgångspunkter inte något att erinra motutformningen av förslaget. Vad gäller åtgärdens stalsfinansiella ochsamhällsekonomiska effekter vill utskottet anföra följande. Den nu föreslagnaåtgärden är ett led i strävandena alt underlätta avtalsrörelsen. Regeringenangav ett mål för prisutvecklingen under loppet av år 1985.Regeringen inbjöd arbetsmarknadens parter till överläggningar om hur deltainflationsmål skulle kunna uppnås. Under diskussionerna förklarade sig parternaberedda att verka för att de totala lönekostnadsökningarna, inkl. löneglidning1985, skulle begränsas fill högst . Mot bakgrund av den ekonomiska förbättring som uppnåttsansåg regeringen i budgetpropositionen 1985 det rimligt att lönlagarna får delav denna förbättring genom en uppgång av reallönerna. Under förutsättning att lönekostnaderna begränsas till 1985och utrikesbalansen inte allvarligt försämras skulle regeringen vidta åtgärdersom ger lönlagarna ökade realinkomster. Mot bakgrund härav föreslås densärskilda skalleredaktion som kommer att ge löntagarna 2 FiU1984/85:5 y 3 miljarder kronor, vilket motsvarar en dryg procentenhet avde disponibla inkomsterna. Motionärerna har kritiserat de åtgärder som regeringenhittills vidtagit och antingen anfört alt de har varit ingrepp i avtalsrörelseneller påstått att de inte har några effekter på lönebildningen. Utskottet draremellertid den slutsatsen att dessa åtgärder skulle lönekostnadsökningenår 1985 blivit väsentligt högre än vad den nu förutses bli. Med den utvecklingav efterfrågan och höjning av kapacitelsutnyttjandet som beräknas mellanåren 1984 och 1985 är del sannolikt att lönekostnadsutvecklingen mellan dessabåda år, om dessa åtgärder inte vidtagits, väsentligt skulle ha överstigit de som noterades . En högre lönekostnadsökning skulleförutom negativa effekter på kostnadsutvecklingen ha bidragit till en ökadefterfrågan och därmed en försämring av bytesbalansen. skulle budgetenförsämras till följd av stigande kostnader. Det är mot detta alternativ someffekterna av de nu föreslagna åtgärderna skall ses. Utskottet anser såledesatt de påståenden som görs i motionerna om skattereduktionensefterfrågepåspädande och bylesbalansförsämrande effekter är grundade påfelaktiga jämförelser. När detgäller utvecklingen av utrikeshandeln uppvisade bytesbalansen år 1984 ettöverskott på nära . I årets finansplan förutsågs för år 1985 ettnågot försämrat ulfall eller ett underskott på . Utvecklingen pekar emellerfid på att detta underskott kan bli väsentligt större. Orsaken fill detta är dels en kraftigare ökning i importen, dels en svagare exportutveckling än vad som angavs i finansplanen. Om denna tendens till en påtaglig försämring av bytesbalansen inte förändras i positiv riktning eller samhällsekonomin på annat sätt utvecklas negativt förutsäller utskottet att regeringen vidtar de åtgärder som är nödvändiga. Utskottet kommer i samband med behandling en av komplelteringspropositionen all göra en sammanhållen bedömning av det ekonomiska läget och la ställning till behovet av åtgärder. I motion 3050 (vpk) kritiseras förslaget i huvudsak frånfördelningspolitisk synpunkt. Utskottet kan inte dela motionärernas synsätt.Skallereduktionen skall ses som en engångsåtgärd för att nå en fråninflationssynpunkt acceptabel nivå avtal. Genom den eftersträvadekraftiga sänkningen av inflationen åsladkommes också påtagliga positivafördelningseffekter. Utskottet ser mot bakgrund av vad som här anförts positivtpå regeringens åtgärder i vilka förslaget om skallereduktion ingår - allmedverka till alt goda förutsättningar skapas för att avtal skall ledatill en i jämförelse med väsentligt lägre prisstegring under år 1985.En sådan utveckling bör kunna uppnås med tanke på att ramavtalet mellan LO ochSAF motsvarar en 5-procentig ökning av del genomsnittliga förljänsllägei förLO-SAF-området. FiU1984/85:5 y 4 Utskottet tillstyrker från sinautgångspunkter propositionen och avstyrker motionerna. Närvarande: (), (), (), (), (), (c), (), Bo Söderslen (s), (), (), Karl-AndersPetersson (c), (), () och (vpk). (), (), (), (c), (), () och JörgenUllenhag (fp) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 1 börjar med"Utskottet konstaterar" och på s. 4 slutar med "avstyrkermotionerna" bort ha följande lydelse: 'I motionerna 3049, 3052 och 3053avvisas förslaget all ge vissa inkomsttagare en skatterabatt. Motivet filldetta är dels en kritik utifrån grundläggande skatleprinciper och dels enkritik utifrån finanspolitiska överväganden. Utskoiiet finner för sin del att denna kritik motförslaget i proposifionen är väl underbyggd. Skattepolitiken måste bedrivas medlångsiktighel och konsekvens och inte med den ryckighet som kännetecknarregeringens pohtik. Skatterna är bl. a. ett medel för att rättvist finansieragemensamma utgifter. Den föreslagna skallerabatten berör emellertid endastinkomst av tjänst. Pensionärer, kulturskapare, jordbrukare och andraegenföretagare får ingen skattelättnad. Den som bedriver motsvarande verksamheti aktiebolagsform får däremot del av skatterabatten. Förslaget i proposifionenstrider därmed mot grundläggande skatleprinciper. Som villkor för skatterabatten angavs i åretsbudgetproposition att lönekostnadsutvecklingen skulle begränsas fill i åroch att utrikesbalansen inte fick försvagas. Vad lönestegringen blir kan inte överblickasförrän . Man får inte förledas av all del träffals centralaöverenskommelser och förbundsavtal, som enligt vad parterna hävdar håller siginom 5-procentsra-men. Dels har de ett gemensamt intresse av att säga detta,dels sker del en löneglidning vid sidan av avtalen, som med stor sannolikhetkan komma att översliga löneglidning på . Utskottet anserdet troligt all den totala lönekostnadsökningen kommer att översfiga . FiU1984/85:5 y 5 Den skattesänkning somskatterabalten innebär är vidare inte finansierad. Detta betyder attbudgetunderskottet på grund av denna åtgärd kommer alt öka med ca 2 miljarderkronor. Detta är i sig enligt utskottets mening ett tillräckligt skäl för attavvisa förslaget i propositionen. Den finanspolitiska effekten av skatterabatten blir enstimulans av den inhemska efterfrågan. Utskottet vill kraftigt understryka attdetta i.det nuvarande ekonomiska läget är en felaktig inriktning av denekonomiska politiken. Handelsbalansen har under årets tre första, månaderförsvagats med ca jämfört med motsvarande tid förra året.Det innebär att det villkor som regeringen själv ställde upp för all infrialöftet om en skatterabatt, nämligen att ingen allvarlig försämring avutrikesbalansen får inträffa, inte är uppfyllt. Den försämring av bytesbalansensom noterats beror på både en minskning av exportenoch en ökning av importen i jämförelse med vad som förutsattes i åretsfinansplan. Myckel tyder på alt den påtagliga ökningen i importen till störredelen förklaras av en väsentligt kraftigare ökning av den privata konsumtionenän vad som förutsades i finansplanen. All i detta läge öka hushållensdisponibla inkomster genom den föreslagna skatterabatten ulan alt föreslå ellerens ge en antydan om besparingar inom något eller några andra områden medföratt den svenska upplåningen utomlands kommer att öka ytterligare. Enligt utskottetsmening är en sådan försvagning av finanspolitiken oansvarig. I mofion 3050 hävdas att med vissa förändringar blirskatterabatten ett ulmärktfördelningspolitiskt medel. Vidare ser motionärernaingen nackdel i alt finanspolitiken läggs om i expansiv riktning. Utskottet kaninte dela de synpunkter som förs fram i mofion 3050. Mot bakgrund av vad som här anförts avstyrker utskottetfrån sina utgångspunkter propositionen och motion 3050 och fillstyrker därmedbifall fill motionerna 3049, 3052 och 3053. (vpk) anser att den del avutskottets yttrande som på s. 1 börjar med "Utskottet konstaterar"och på s. 4 slutar med "avstyrker mofionema" bort ha följandelydelse: I motion 3050 framhålls attregeringen inte bör vidta åtgärder som innebär en styrning av avtalsrörelsen.Av främst fördelningspolitiska skäl föreslår , motionärerna att en skatterabattom . Till skillnad från regeringen anser de emellertid attdenna skall begränsas till de grupper som ligger inom normala inkomstskikt.Därför bör en aytrappning av rabatten börja vid den s. k. brytpunkten, 124800kr. och helt iipphöra vid . Vidare måste upptrappningen ske tidigare,och snabbare än som föreslås i propositionen. Skatterabatten bör utgå förarbets- och pensionsinkomster, såväl som för ersättningar för arbetslöshet ochsjukdom. Detta innebär alt förutom löntagare även pensionärer samt arbetandesmåföretagare inkl. kulturarbetare - erhåller skatterabatt. Om riksdagenavslår förslaget vad FiU1984/85:5 y 6 angår kulturarbetarna, framför motionärerna i ettandrahandsyrkande att kulturarbetarna i andra former skall beredas kompensationför utebliven skatterabatt. Utskottet är kritiskt till den styrning av avtalsrörelsensom regeringen redan genomfört och föreslår i det nu aktuella förslaget. Iprincip skall avtalsrörelsen skötas av arbetsmarknadens parter och speglakampen mellan arbete och kapital. Påtryckningar på löntagarnas organisationeratt begränsa lönekraven kan aldrig accepteras! Utskottet delar de synpunkteroch krav på förändringar av förslaget i propositionen som framförs i motion3050. Det bör framhållas att under en lång rad av år har delönearbetande drabbats av reallönesänkningar. har företagen kraftigtökat sina vinster. Löneandelen av förädlingsvärdet har sjunkit från . Detta återspeglar den återhållsamhet som från statsmaktens sidakrävts av fackföreningarna och den stimulans till storföretagen som denekonomiska politiken präglats av. Det har alltså förts en politik som gynnatkapitalet och missgynnat de arbetande. Dessvärre är del dessutom sannolikt attreallönerna inte genom regeringens förslag. För att på ett permanentsätt förbättra situationen för bl. a. lönearbetarna behövs bl. a. lägre priserpå mat. Utskottet vill därför i detta sammanhang understryka att en sänkning avmomsen på mat är nödvändig fö:r att möjliggöra en reallöneförbältring. I motionerna 3049, 3052 och 3053 avvisas förslaget om enskatterabatt bl. a. med den motiveringen att skatterabalten inte är finansieradoch därför innebär en oansvarig finanspolitisk stimulans av den inhemskaefterfrågan. Denna analys visar emellertid enligt utskottets uppfattning attmotionärerna liksom även regeringen helt accepterat den felaktiga tesen att detär lönerna som driver upp inflationen och att lönerna därför skall hållas nere.Den verkliga orsaken till inflationen är av annan art. Inflationen framtvingasav kapitalintressenas jakt efter ständigt ökade profiter, såväl nationellt sominternationellt. Utskottet vill för sin del, mot bakgrund av en vikandeexportefterfrågan och den därigenom uppkomna risken för en ökning avarbetslösheten, förorda en uppmjukning av den ekonomiska politiken så att enefterfrågeök-ning uppstår. Däremot anser utskottet att det är fel attförelagen, som för övrigt fortsätter att öka' vinsterna, undantas pålagor medani huvudsak de arbetande och pensionärerna drabbas av den förda ekonomiskapolitiken. Bolagsskatten bör därför höjas för att finansiera de merkostnadersom förslaget i motion 3050 innebär. Till detta återkommer utskottet i sambandmed behandlingen av kompletteringspropositionen. Utskottet förordar från sina utgångspunkter att förslageti propositionen om en skatterabatt ändras i enlighet med vad som föreslås imotion 3050. Utskottet avstyrker bifall till motionerna 3049, 3052 och 3053.