yttr · G805BoU2 · 1984-12-31 00:00:00 — BoU1984/85:2 y omstatlig fastighetsskatt (prop. 1984/85:18) har den 23 oktober1984 beslutat inhämta yttrande från bostadsutskottet över proposition1984/85:18 om statlig fastighetsskatt jämte med anledning av propositioneneventuellt väckta motioner. Efter föredragning avbostadsministern har regeringen beslutat bereda tillfälle att ta delav vad han anfört om införandet av en statlig fastighetsskatt och omupphävandet av nu gällande hyreshusavgift. Efter föredragning av finansministern har regeringenbeslutat föreslå att anta 1.lag om statligfastighetsskatt, 2.lag omupphävande av lagen (1982:1194) om hyreshusavgift, 3.lag om ändringi kommunalskattelagen (1928:370), 4.lag om ändringi taxeringslagen (1956:623), 5.lag om ändringi uppbördslagen (1953:272), 6.lag om ändring iskattebrottslagen (1971:69), 7.lag om ändringi skatteregisterlagen (1980:343). Lagrådets yttrande har inhämtats bl. a. beträffande denhuvudsakliga utformningen av en statlig fastighetsskatt och beträffandelagförslagen under I 3 ovan. Motionerna m. m. I detta yttrande behandlas de med anledning avpropositionen väckta motionerna i följande delar. Motionerna 1984/85: 57 avBengt m. fi. (fp) vari hemställs 1.att riksdagenavslår proposition 1984/85:18 såvitt avser införande av statlig fastighetsskattoch följdlagstiftning (propositionens lagförslag nr I och nr 3 7), 2.att riksdagengodkänner förslaget till lag om upphävande av lagen (1982:1194) omhyreshusavgift (propositionens lagförslag nr 2), 58 av m. fi. (m) vari hemställs I. att beslutar avslå förslaget till lag omstatlig fastighetsskatt, 1 1984/85. BoU1984/85:2 y 2 2.att riksdagenbeslutar avslå förslaget till ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 3.att riksdagenbeslutar avslå förslaget till lag om ändring i taxeringslagen (1956:623), 4.att riksdagenmed avslag på regeringens förslag till lag om ändring i uppbördslagen(1953:272) beslutar att ordet hyreshusavgift i I § och 3 § I mom. iuppbördslagen (1953:272) tas bort, 5.att riksdagenmed avslag på regeringens förslag till lag om ändring i skattebrottslagen(1971:69) beslutar att orden "lagen (1982:1 124) om hyreshusavgift"i I § skattebrottslagen (1971:69) utgår, 6.att riksdagenbeslutar avslå förslaget till lag om ändring i skatteregis-teriagen (1980:343), 59 av m. fi. (vpk) vari såvitt nu är ifråga hemställs 1. att beslutar a. attde allmännyttiga bostadsföretagens fastigheter undantas från fastighetsskatten, b. attfastighetsskatten skall utgå även för industribyggnader, 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna a. atthuvuddelen av intäkten av en fastighetsskatt skall användas på bostadssektorn iavsikt att hålla boendekostnaderna nere och uppnå rättvisa mellan olikaupplåtelseformer, 60 av () och ()vari hemställs 1.att iförsta hand avslår regeringens proposition 1984/85:18 angående en ny statligfastighetsskatt, 2.att iandra hand med ändring av regeringens förslag beslutar att bostäder ingående ilantbruksföretag undantas från den föreslagna fastighetsskatten, 61 av () och () varihemställs 1.att riksdagenavslår proposition 1984/85:18, 2.att om yrkandet under I. intebifalls beslutar sådan ändring av bestämmelserna att jordbrukets bostädererhåller samma beskattning som småhus, 62 av () vari såvitt nu är i frågahemställs 1. att avslår proposition 1984/85:18, 63 av m. fi. (c)vari hemställs att beslutar avslå proposition 1984/85:18 såvitt gäller samtliga delar utom förslaget till lag om upphävande av lagen (1982:1194) om hyreshusavgift och därav föranledda följdändringar. Representanter för och för har muntligen ochskriftligen lämnat synpunkter i ärendet. En skrivelse har inkommit från enprivatperson. BoU1984/85:2 y 3 Uppgifter i anslutning till propositionen m. m. Bostadssubventionernas utvecklingm. 1 propositionen (s. 45) lämnasuppgifter om samhällets stöd till bostadssektorn. beräknas detta stöduppgå till . Stödet utgår direkt i form av bostadsbidrag ochräntebidrag och indirekt i form av skattesubventioner i första hand föregnahemsägare. Staten tillförs intäkter från bostadssektorn genomhyreshusavgiften. 1 avsikt att minska belastningen på statsbudgeten har iförsta hand försök gjorts att minska utgiften för räntebidragen. Räntebidrag,som i princip lämnas till kostnader för ränta på bostadslån och underliggandekredit inom låneunderlaget för bostäder, motsvarar skillnaden mellanräntekostnaden för sädana lånedelar och en garanterad ränta. Den garanteraderäntan höjs genom generella s. k. normala upptrappningar. Vid sidan av dessa generella upptrappningar har riksdagenhösten 1980, och (se CU 1980/81:7, CU 1980/81:30 och CU1981/82:26) beslutatom s. k. extra upptrappningar 1985 föräldre statsbelånade bostadshus. Dessa extra upptrappningar har haft dethuvudsakliga syftet att minska bostadssektorns belastning på statsbudgeten. Avpropositionen framgår att anslagsbelastningen för på grund av de extraupptrappningarna beräknas bli ca lägre än vad som annarsskulle varit fallet. Genom borttagande av de s. k. retroaktiva räntebidragenminskas anslagsbelastningen med ca . Intäkterna frånhyreshusavgiften beräknas för bli ca 600 milj. kr. I propositionen (s. 89) anges kapitalkostnadsökningarna ikr./m- till följd av de normala och extra upptrappningarna av de garanterade räntornaåren 1981 1985 och av en hyreshusavgift om . Kostnadsökningar till följdav upptrappningarna för egnahem har beräknats med utgångspunkten i 50%marginalskatt. För hyresbostäder grundas uppgifterna på genomsnittliga effekterför SABO-företagen. För egnahem byggda och senare medför upptrappningarnaatt boendekostnaderna blir /m- högre än . Förbostadsrättslägenheter är kostnadsökningarna på grund av upptrappningarna avungefär motsvarande storlek som för egnahemmen. För hyreshusen harupptrappningarna medfört kostnadsökningar om ca /m-. Hyreshusavgiften anges ha ökat kostnaderna förSABO-företagen med ca /m- i genomsnitt. För fastigheter medbostadsrättslägenheter och med värdeår medför avgiftenboendekostnadsökningar om ca /m-. Kostnadsökningen för ett enskilthyreshus anges ligga i nivå med den för ett motsvarande bostadsrättshus. Sammanfattning av regeringens förslag om statligfastighetsskatt 1 avsikt att minska bostadssektornsbelastning på statsbudgeten anför bostadsministern att hans överväganden letthonom fram till uppfattning- BoU1984/85:2 y 4 en att en statlig fastighetsskatt är det instrument somtillsammans med räntebidragssystemet för ny- och ombyggnad bäst svarar motkravet pä ett rättvist och solidariskt omfördelningssystem inom bostadssektorn. 1 propositionen förordas därför att en sådan skatt införs.Av fiskala skäl förordas dessutom att skatten skall omfatta även vissa andrafastigheter än sådana som innehåller bostäder. Sammanfattningsvis innebärregeringens förslag följande. Fr. o. m. den föreslås en statligfastighetsskatt tas ut för samtliga hyreshus, småhus och bostadsbyggnader pälantbruk samt tomtmark som är avsedd att bebyggas med någon av dessa hustyper.I begreppet hyreshus ingår t. ex. vissa hus med lokaler samt hotell- ochrestaurangbyggnader. Underlaget för skatten utgörs för småhus av en tredjedelav taxeringsvärdet och för hyreshus av hela taxeringsvärdet. Skattesatsenföreslås vara 1,för schablonbeskattade fastigheter och för övrigafastigheter. Fastighetsskatten skall vara avdragsgill utom i fråga om schablonbeskattadefastigheter. som fastighetsskatten införs avvecklas den nuvarandehyreshusavgiften. Fastighetsskatten skall utgå med0,resp. I % i fråga om schablonbeskattade småhus och resp. ifråga om övriga småhus och hyreshus på lantbruksenhet. Statens intäkter från fastighetsskatten, med hänsyn tagentill vissa kompensationsåtgärder, beräknas, för till ca 2,6 miljarderkronor. Hyreshusavgiften skulle tillfört staten intäkter om 1,5miljarder kronor. Den i propositionen förestagna fastighetsskatten beräknassålunda medföra en ökad intäkt om . Fr. o. m. beräknas skatten ge intäkter om ca 4,7miljarder kronor. Hänsyn har då inte tagits till kompensationsåtgärder. I sammanhanget bör nämnas att regeringen i proposition1984/85:85 lagt fram förslag bl. a. om vissa kompensationsåtgärder. Dennaproposition kommer bostadsutskottet att behandla senare under är 1984. Vad ovan redovisats om utvecklingenav bostadssubventionerna samt om vissa tidigare åtgärder i avsikt att minskabostadssektorns belastning på statsbudgeten har lett bostadsministern fram tilluppfattningen att en stat-,1ig fastighetsskatt är det instrument somtillsammans med räntebidragssystemet för ny- och ombyggnad bäst svarar motkravet på ett rättvist och solidariskt omfördelningssystem på bostadssektorn.Efter att ha redogjort för lagrådets yttrande såvitt gäller de allmännasynpunkterna pä förslaget till fastighetsskatt redovisar bostadsministern ipropositionen (s. 1418) sin uppfattning om hur skatten bör utformas. Hansförslag har sammanfattningsvis refererats i föregående avsnitt. BoU1984/85:2 y 5 1 partimotioner från ,moderata samlingspartiet och yrkas avslag på samtliga lagförslagi propositionen utom förslaget att upphäva lagen om hyreshusavgift. Även iförstahandsyrkandena i motionerna 60 (m), 61 (c) och 62 (m) yrkas avslag påförslaget om att införa en statlig fastighetsskatt. 1 partimotion frånvänsterpartiet kommunisterna tas upp vissa frågor om skattens utformning. 1 partimotion 57 kritiseras bostadsministernsmotiv för att föreslå införandet av en fastighetsskatt. Enligt motionärernasuppfattning är bostadsministerns utgångspunkt för förslaget ohållbar liksomhans argument. Den i propositionen presenterade statistiken anges vara missvisandeoch ofullständig. Motionärerna anför att alla fastigheter kommer att träffas avfastighetsskatten men för dem som får räntebidrag neutraliseras skatten genomökade bidrag. Skatten fördelas inte pä ett rimligt sätt efter bärkraft.Dessutom innebär förslaget i propositionen en höjning av det samladeskatteuttaget som redan anses för högt. Även i moderata samlingspartiets partimotion 58 kritiserasregeringsförslaget. Motionärerna anför därvid bl. a. att smähusägarna desenaste åren drabbats av stora kostnadsökningar. I motionen framhålls att desmåhusägare som får statliga räntesubventioner kommer att kompenseras inom räntebidragssystemet men att även dessa småhusägaredärefter fullt ut kommer att drabbas av den nya skatten. Vidare anförmotionärerna att pensionärer utan full ATP kan bli tvingade att sälja sinbostad till följd av den nya skatten. Beträffande hyreshus och bostadsrättshusanges i motionen att även fierfamiljshusen råkat ut för stora kostnadshöjningarde . Skatteeffekten för fierbostadshus med statliga län kommer dockenligt motionärerna att neutraliseras genom av regeringen aviseradekompensatoriska åtgärder. Motionärerna kritiserar också förslaget frånutgångspunkten att det inte är neutralt med hänsyn till ägareförhällanden ochför att det omfattar fritidshus och lokalfastigheter. a. reses invändningarmot att lokaler som inte betraktas som bostäder t. ex bensinstationer medlivsmedelsförsäljning kommer att fä kost-nadsmässiga fördelar framför sådanförsäljning i butik. I partimotion 63 behandlas relativtutförligt lagrådets kritik mot förslaget om en statlig fastighetsskatt.Motionärerna, som instämmer med vad lagrådet anfört, anser att lagrådetsinvändningar inte föranlett några mera betydande förändringar av regeringensförslag. Stark oro uttrycks i motionen över regeringens bristande noggrannhet iberedningsarbetet. Motionärerna sammanfattar sina invändningar mot regeringensförslag och hävdar att fastighetsskatten höjer skattetrycket, att skatten intetas ut efter bärkraft, att den är orättvis och att den konserverar nuvarandesubventionssystem på bostadssektorn. Motionärerna finner det osäkert om skattenstärker statsfinanserna. Vidare kritiserar motionärerna regeringens förslageftersom i det ingen speciell hänsyn tas till kompensatoriska åtgärder för defastigheter som inte har några räntesubventioner. BoU1984/85:2 y 6 1 samtliga nu refereradepartimotioner anförs att det måste anses anmärkningsvärt att regeringen inteavvaktar resultatet av bostadskommitténs arbete med att utforma ett nyttbostadsfinansieringssystem. Vad i propositionen och i de ovan refererade motionernaanförts om en statlig fastighetsskatt ger bostadsutskottet anledning att avgeföljande yttrande. begränsar sitt yttrande till att omfattavad regeringen efter föredragning av bostadsministern förelagt ochvad i däremot ställda motioner föreslagits. Som framgått ovan har regeringenberett tillfälle att ta del av vad bostadsministern anfört om enstatlig fastighetsskatt och om upphävande av nu gällande hyreshusavgift. Inledningsvis vill utskottet ta upp frågan om syftet meden statlig fastighetsskatt. Denna fråga har tämligen ingående behandlats ipartimotionerna från (m), (c) och (fp). Den har också behandlats ivänsterpartiet kommunisternas partimotion. Vad i denna motion föreslagitsbehandlar utskottet delvis nedan. Det har i propositionen hävdats att skattensfrämsta syfte är att bidra till att öka omfördelningen av bostadssubventionernainom bostadssektorn mellan olika upplätelseformer och mellan fastigheter avolika ålder. Mot en sådan uppfattning har anförts att skattenshuvudsakliga uppgift är att minska bostadssektorns belastning på statsbudgeten.Denna ståndpunkt hävdas sålunda i partimotionerna från (m), (c) och (fp). Även om åtgärder tidigare vidtagits inomräntebidragssystemet i avsikt att omfördela bördorna inom bostadssektorn finnerbostadsutskottet det nödvändigt att ytterligare insatser görs i avsikt attuppnå ett så rättvist och solidariskt omfördelningssystem som möjligt. En anslutningtill ett sådant synsätt innebär enligt bostadsutskottets mening att åtgärdermåste vidtas för att ytterligare bygga ut ett sådant system. Även enligtbostadsutskottets uppfattning får det av regeringen nu presenterade förslagetanses ha en klar fördelningspolitisk profil, låt vara att förslaget genom sinutformning delvis har vissa inslag även av fiskal natur. Detta senare motiv ären viktig förutsättning för möjligheterna att upprätthålla det nödvändigastödet till nyproduktionen. Utskottets uppfattning är alltså att ytterligareomfördelningsåtgärder behövs. Frågan är då närmast hur ett system skallutformas som gör det möjligt att uppnå ett rättvisare och mera omfattandefördelningssystem inom bostadssektorn än dagens system som ju huvudsakligen inneburiten omfördelning inom räntebidragssystemet främst mellan hus av olika årgångar.Enligt utskottets mening finns i detta sammanhang anledning erinra om att enbred riksdagsmajoritet ställt sig bakom åtgärder på bostadsbyggandets områdesom brukar innefattas i begreppet en social bostadspolitik. Ett väsentligtinslag i en sådan politik är att fördela boendekostnaderna på ett rättvistsätt. Ett annat väsentligt inslag är att stödja och främja ett jämlikt ochintegrerat boende. För att så ambitiösa bostadspo- BoU1984/85:2 y 7 litiska målsättningar skall kunna förverkligas är det bådeönskvärt och nödvändigt att vidta åtgärder som bidrar till att ökaomfördelningen av bostadssubventionerna. har kritik mot en sådanpolitik förts fram främst av moderata samlingspartiet. Den har alltidtillbakavisats av bostadsutskottets majoritet liksom av en bredriksdagsmajoritet. som sålunda vidhåller sin tidigareuppfattning om att den sociala bostadspolitiken alltjämt bör varautgångspunkten för samhällets insatser för de boende finner det därmed ocksåväl motiverat att ytterligare åtgärder vidtas för att hävda denna politik. Ensådan uppfattning låter sig väl förenas med vad bostadsministern ipropositionen anfört som motiv för att införa en statlig fastighetsskatt ihuvudsak med den utformning som där förordas. Nedan behandlar utskottet vissaenskildheter i regeringsförslaget. Med det anförda anser bostadsutskottet att skatteutskottetbör föreslå att som sin mening ge regeringen till känna vadbostadsutskottet ovan anfört om en statlig fastighetsskatt. Ett sådantställningstagande innebär en anslutning till vad regeringen efter föredragningav bostads-ministern beslutat förelägga och avslag på motionerna 57(fp), 58 (m), 60 (m) yrkande 1,61 (c) yrkande 1, 62 (m) yrkande I och 63 (c) iden mån motionerna behandlas i detta yttrande . finner heller inte tillräckliga skälföreligga att tillstyrka andrahandsyrkandena i motionerna 60 (m) och 61 (c)beträffande utformningen m. m. av fastighetsskatten för lantbrukets bostäder. Den närmare tekniska utformningen m. m. av skatten fåranses falla under skatteutskottets beredning. övergår nu till att behandla vad ivänsterpartiet kommunisternas partimotion 59 yrkande 1 a och 1 b samt yrkande2 a föreslagits och förordats om fastighetsskatten m. m. Motionärerna föreslär yrkande I b att riksdagenbeslutar att fastighetsskatt skall utgå även för industribyggnader. Av propositionen (s. 11) framgår att bostadsministern efter samråd med finansministern och industriministern förordar att dennafråga tas upp i ett vidare sammanhang där industrins totalabeskattningsförhållanden behandlas. Enligt utskottets uppfattning finns inte anledning att,såsom anges i propositionen, ens i ett vidare sammanhang överväga om industrinsfastigheter skall träffas av fastighetsskatt. Som föresläs i partimotionerna57 (fp), 58 (m) och 63 (c) finns inte bärande skäl att föreslå att enfastighetsskatt över huvud taget införs. Vad i dessa motioner föreslagits kansålunda inte förenas med förslaget i partimotion 59 (vpk) yrkande I b om attfastighetsskatt skall utgå för industribyggnader. Detta motionsyrkande avstyrks.Vad utskottet nu anfört om att anledning saknas att överväga att fastighetsskattskall utgå för industrifastigheter bör skatteutskottet föreslå attsom sin mening ge regeringen till känna. BoU 1984/85:2 y 8 1 motion 59 (vpk) yrkande besluta undanta de allmännyttiga bostadsföretagensfastigheter från skatten. I proposition 1984/85:85 har lagts fram förslag i syfteatt kompensera vissa fastighetsägare för de kostnadsökningar fastighetsskattenberäknas medföra. I denna proposition föreslås kompensationsåtgärder för fastighetersom omfattas av det statliga bostadsfinansieringssystemet med anledning avfastighetsskatten och extra upptrappningar av den garanterade räntan. Förslageni denna proposition kommer utskottet att behandla senare under är 1984.Nettoeffekten av förslagen i propositionen innebär fr. o. m. ensänkning av den garanterade räntan bl. a. för allmännyttiga bostadsföretag.Dessutom föreslås, under vissa förutsättningar, dispens från avsättning tillkonsolideringsfond ett förslag som direkt tar sikte på de allmännyttigabostadsföretagen. föreslås att ett särskilt räntebidrag betalas ut.Slutligen bör i detta sammanhang erinras om att i den framlagda ochtill skatteutskottet hänvisade propositionen 1984/85:70 föreslagits att denkommunala garantibeskattnihgen för juridiska personer skall avskaffas. Ettgenomförande av detta förslag kommer att innebära lättnader för de flestaallrnännyttiga bostadsföretagen. har tidigare i skilcia sammanhang givituttryck för uppfattningen att de allmännyttiga bostadsföretagen har en viktiguppgift inom ramen för en social bostadspolitik. Mot bakgrund av en sådanuppfattning finns goda skäl hävda att olika åtgärder bör vidtas så att dessaföretag ges reella möjligheter att medverka till att denna politik förverkligas.I de båda i föregående stycke nämnda propositionerna läggs förslag med dettasyfte fram. Dessa förslag kommer senare att prövas av . uppfattning bör i nuvarande läge inte förordas att deallmännyttiga bostadsföretagen undantas frän fastighetsskatt.Riksdagsbehandlingen av de förordade kompensationsåtgärderna m. m. böravvaktas. Motion 59 (vpk) yrkande 1 a bör därför inte nu vinna riksdagensbifall. I motion 59 (vpk) yrkande 2 a begärs ett riksdagenstillkännagivande om att huvuddelen av intäkten av en fastighetsskatt skallanvändas på bostadssektorn i avsikt att hålla boendekostnaderna nere och uppnårättvisa mellan upplåtelseformerna. har ovan redogjort för vidtagna åtgärderi avsikt att uppnå ett rättvist omfördelningssystem ett system som enligtbostadsutskottets uppfattning genom den nu föreslagna fastighetsskatten byggsut och fördjupas. Denna bostadsutskottets uppfattning får anses ligga i linjemed vad i motion 59 (vpk) yrkande 2 a föreslagits. Det i motionen begärdatillkännagivandet kan därför inte anses tjäna något reellt syfte. Motionsyrkandetbör inte nu bifallas. Vad i propositionen om fastighetsskatten förordats och ipropositionen om vissa kompensatoriska åtgärder föreslagits kommer vid enriksdagens anslutning därtill att innebära att vad BoU1984/85:2 y 9 i motion 59 (vpk) yrkande 2 a föreslagits i inte ringaomfattning får anses tillgodosett. Vad i övrigt i propositionen eller i motionen föreslagitshar inte givit bostadsutskottet anledning till erinran eller särskiltuttalande. På bostadsutskottets vägnar . Närvarande: . (), (),(), (), (), (),(), (), Per (), MargaretaGärd (m), (), (vpk), (),() och (). 1 Förslaget om en statlig fastighetsskatt m. m. . (), RolfDahlberg (m), (), (), (),() och () anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 6 börjar "begränsar" och pä s. 7 slutar"skatteutskottets beredning", dels den del av utskottets yttrandesom pä s. 8 börjar "I motion" och på s. 9 slutar "ansestillgodosett" bort lyda: Som anförs i partimotionerna från (m), (c) och (fp)innebär förslaget om en fastighetsskatt en höjning av det samlade skatteuttagetsom redan är för högt. Obalansen i vår ekonomi är till stor del ett resultat avför höga utgifter och ett alltför högt skatteuttag. instämmeri motionärernas kritik att det inte sällan inträffar att höjningen av en skattleder till minskade inkomster frän andra skatter. Redan utifrån den nuredovisade principiella uppfattningen finns goda motiv för att avvisaregeringens förslag om införande av en fastighetsskatt. Frågan om utformningenav skattesystemet faller närmast under skatteutskottets beredning. Såvitt frågan om en fastighetsskatt faller inombostadsutskottets beredningsområde vill utskottet anföra följande. Lagrådet kritiserade förslaget bl. a. därför att det inteföregåtts av sedvanlig utredning och inte varit föremål för ordentligtremissförfarande. Förslaget behandlade inte lika fall lika och skatten fördelarinte pålagan efter bärkraft. Förslaget är komplicerat och invecklat och ärsvårförståeligt för den enskilde medborgaren. BoU1984/85:2 y 10 Även om regeringens förslag tillriksdagen delvis omarbetats efter lagrådets kritik kvarstår lagrådetsinvändningar. Kritik beträffande det remitterade förslaget har från olikautgångspunkter förts fram även av de organisationer som på eget initiativdelgivit sin uppfattning i frågan. Att fastighetsskatten ger orimliga konsekvenser hartydligen insetts även av regeringen eftersom regeringen i en nyligen avlämnadproposition (prop. 1984/85:85) föreslagit att besluta om vissakompensatoriska åtgärder med anledning av fastighetsskatten. Dessakompensatoriska åtgärder är avsedda endast för dem som omfattas avräntebidragssystemet. En sådan ordning måste te sig stötande och upplevas sommycket orättvis. Dessa låntagare har ofta väsentligt lägre boendekostnader ände som inte har statliga lån med räntebidrag. Det kan inte med fog hävdas att fastighetsskatten hartillkommit främst i syfte att omfördela subventionerna inom bostadssektorn. 1så fall skulle ju fastighetsskatt inte träffa lokaler, fritidsfastigheter ochvissa obebyggda tomter. Att skatten har främst fiskala motiv framgår även av denovannämnda propositionen om vissa kompensatoriska åtgärder. Av dennaproposition framgår nämligen att staten är 1985 tillförs ca 2 miljarder kronorefter avräkning av kostnaderna för kompensationen. har regeringenberäknat statens intäkter efter avräkning av kostnaderna för kompensationentill ca : Därmed har även regeringen anslutit sig tillmotionärernas uppfattning att skatten har främst fiskala motiv. avvisar sålunda på goda grunderregeringens förslag om en fastighetsskatt. Det finns emellertid anledning attge ytterligare exempel på hur dåligt genomtänkt och inkonsekventskatteförslaget är. Bostadsministern har (prop.