yttr · G805NU9 · 1984-12-31 00:00:00 — omregional utveckling och utjämning (prop. 1984/85:115) har berettnäringsuiskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1984/85: 115 omregional utveckling och utjämning, avsnitten 3.3.1, 3.3.2, 3.4.1 och 3.4.2,jämte motsvarande delar av elva motioner som har väckts med anledning avpropositionen. I de angivna avsnitten av propositionen läggs fram vissa förslagom regionalpolitiska insatser för att främja teknikspridning ochföretagsutveckling. De motioner som behandlas här är följande: 1984/85:2911 av () och (), vari hemställs att som sin mening gerregeringen till känna alt utvecklingsfondernas utlåningsvillkor förändras ienlighet med vad som anförts i motionen, 1984/85:2915 av m.fl. (c), såvitt gällerhemställan 4.att riksdagenbeslutar att anslaget Regionala utvecklingsinsatser m. m. i sin helhet fördelastill resp. länsstyrelse ulan reservation av medel för regeringens disposition, 5.att riksdagentill nytt anslag. Produktutveckling inom det irätekniska området, /86 anvisar ett reservationsanslag av lOOOOOOO kr. i enlighetmed del som anförts i motionen. 6.atl riksdagentill de regionala utvecklingsfonderna m.m. anvisar ett reservationsanslag av130000000 kr. i enlighet med vad som anförts i motionen, 1984/85:2917 av () och (), vari hemställs att ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av regionalpolitiska insatser iKronobergs län, 1984/85:2918 av m.fl.(s), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts om att medel för teknikspridning skall komma hela landettill del, 1984/85:2942 av (vpk), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts i anledning av regeringens proposition om regionalutveckling och utjämning, 1984/85:2943 av m. (vpk), såvitt gäller hemställan (7) att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförs om teknologins utveckling och spridning, I 1984/85. NU1984/85: 9 y NU1984/85: 9 y 2 1984/85:2948 av Nils-OlofGustafsson (s) och (), vari hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om komplettering avutvecklingsresurser för näringslivets förnyelse och utveckling i Jämtlandslän, 1984/85:2951 av m.fl. (m), säviu gäller hemställan (2) att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om spridning av teknik ochutbildningsmöjligheter, 1984/85:2954 av m.fl.(s), såvitt gäller hemställan att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts 2. omytterligare forsknings- och utvecklingsarbete i skogslänen, 4. omteknikspridningsinsatser till skogslänen, 1984/85:2956 av m.fl. (s), såvitt gäller hemställan (2) att regionalpolitisktutvecklingskapiial bör få lämnas även i kommunerna , 1984/85:2962 av ()och (), såvitt gäller hemställan (4) att beslutaratt stödet för regionala insatser för företagsutveckling skall gälla alla län. De avsnitt av proposition 1984/85:115 som näringsutskottet har beretts tillfälle att yttra sig över utgör endasten liten del av propositionen. Avsnitten innehåller emellertid förslag avbetydande principiellt intresse. Förslagen kan ses som uttryck för en strävanatt anpassa regionalpolitiken till nya förutsättningar. En sådan omorienteringhar länge framstått som önskvärd mot bakgrund bl. a. av att tillväxten iekonomin har avtagit och att det därför har blivit svårare att omfördelaindustriell verksamhet mellan olika delar av landet i syfte att förbättra denregionala balansen. Såsom anförs i propositionen blir nu den primära uppgiftenatt främja utvecklingen av befintliga företag och stödja nyföretagande i deregionalpolitiskt prioriterade delarna av landet. Detta innebär en ändring avregionalpolitikens traditionella inriktning, som är stöd till fysiskainvesteringar med direkta sysselsättningseffekter. Med en sådan ändradinriktning kommer det regionalpolitiska stödet att delvis sammanfalla med detindustripolitiska stödet, särskilt det som riktar sig till små och medelstoraföretag. I båda fallen är målet att främja utvecklingen av konkurrenskraftigaföretag. I båda fallen sker detta framför allt genom åtgärder för att höjakunskapsnivån i företagen och genom stöd till sådana "mjuka"investeringar i produktutveckling och marknadsföring m. m. som blir alltviktigare för företagens tillväxt. NU1984/85: 9 y 3 ansluter sigallmänt till vad som sägs i propositionen om vikten av att få till stånd enutveckling av livskraftiga företag även i de regionalpolitiska stödområdena.Utskottet ser det också som angeläget alt de regionalpolitiska medlen ges enutformning som är lämpad för det angivna syftet. Härvid bör särskilterfarenheterna av del industripolitiska småföretagsstödet kunna komma tillanvändning. 1 betänkandena NU 1984/85:22 och 23 har utskottet behandlaten rad frågor rörande detta stöd. Utskottet har därvid tagit ställning tillsåväl principfrågor om stödets inriktning och omfattning som olika konkretafrågor, bl.a. om de regionala utvecklingsfondernas verksamhet. ställningstaganden utgick frånriksdagens beslut om industripolitikens inriktning (prop. 1983/84:135, NU 1983/84:42, rskr. 1983/84:379). Beslutet innebar bl. a. etttreårsprogram för statens industriverk (SIND), innefattande ökade insatser förspridning av ny teknik till de små och medelstora industriföretagen ochuppbyggnad av teknisk kompetens hos företagen. Det förutsattes att även detstatliga stödet till industrins forsknings- och utvecklingsarbete genomstyrelsen för teknisk utveckling (STU) i ökad grad skulle inriktas på demindre företagen. Vidare innebar beslutet att de regionala utvecklingsfondernaliksom tidigare skulle tjäna som instrument för de statliga insatserna påregional nivå, I samband med beslut skedde även vissa förändringar ireglerna för utvecklingsfondernas finansieringsverksamhet i syfte att ökaflexibiliteten i verksamheten. Det ligger i sakens natur att åtgärder av det slag somingår industripolitiska program kan ge effekter först på någotlängre sikt. håller det emellertid för sannolikt att destatliga insatserna för bl. a, teknikspridning och kompetensuppbyggnad i inteoväsentlig grad har bidragit till den nuvarande dynamiska utvecklingen av desmå och medelstora företagen. Med hänsyn härtill biträder utskottel vad somföreslås i proposition 1984/85: 115 om att åtgärder med motsvarande inriktningskall införiivas med det regionalpolitiska stödet. I sammanhanget bör påpekas att regeringens förslag innebäratt de nuvarande regionalpolitiska stödformerna bibehålls som nya införs.Näringsutskottet har haft att behandla åtskilligamotioner med yrkanden om en minskning av antalet stödformer och en samordningav det industripolitiska med det regionalpolitiska stödet. Utskottet har vidsin behandling av dessa yrkanden hänvisat till alt pågående översyn avregionalpolitiken kunde väntas leda till alt kraven på förenkling ochsamordning skulle komma att tillgodoses. Det kan nu konstateras atl så inte harblivit fallet. Utskottet noterar atl det inom har inletts enöversyn av stödsystemen. I sitt avlämnade betänkande NU 1984/85: 23 (s.26) har utskottet förutsatt att regeringen på lämpligt sätt håller riksdageninformerad om sitt fortsatta arbete med frågan. NU1984/85: 9 y 4 I propositionen (avsnitt 3.3.1)görs vissa allmänna uttalanden om teknikspridning i de regionalpolitisktprioriterade områdena. Föredragande statsrådet pekar bl. a. på atl en välutbyggd infrastruktur inom utbildningens och forskningens område är en viktigförutsättning för en god utveckling i landets olika delar och att dengeografiska spridningen av högskoleutbildningen därvidlag har haft storbetydelse. Därefter berörs frågor om de olika former av samverkan mellanregionala organ, högskolor och företag som har vuxit fram pä många håll ilandet och som har lett till inrättandet av teknikcentra med särskildinriktning på att underlätta spridningen av ny teknik till små och medelstoraföretag. I propositionen anförs atl de avgörande besluten om inrättande avsådana centra bör fallas av regionala och lokala organ, som har bäst kännedomom förutsättningarna i det enskilda fallet. Länsstyrelserna har emellertid enviktig samordnande roll och kan också medverka i finansieringen genom deprojektmedel som ställs till förfogande inom det s.k. länsanslaget tillregionala utvecklingsinsatser m.m. Sådant stöd bör, anförs det, vara avengångskaraktär och inte ha karaktären av driftsstöd. I sammanhanget erinras om all näringsuiskottet undersenare år har behandlat ett stort antal motionsyrkanden om direkta statligabidrag till' olika regionala teknikcentra. Utskottet har avstyrkt samtligadessa yrkanden med hänvisning till aU normalt inte bör la ställningtill frågor om prioritering av olika regionala insatser. Utskottet kan ocksåansluta sig till vad som sägs i proposition 1984/85: 115 om atl de avgörandebesluten om inrättandet av teknikcentra bör fattas på regional nivå och attstatligt stöd via länsstyrelserna bör ha karaktären av starlhjälp. Principiella frågor om teknikspridning berörs i motion1984/85: 2951 från moderata samlingspartiet. Där anförs alt högre utbildningoch forskning ,inle i första hand bör betraktas som ett regionalpolitisktinstrument och atl resurserna måste koncentreras till ett begränsat antalorter. Motionärerna ger vidare uttryck för en viss tveksamhet beträffandevärdet av regionala teknikcentra. Uppbyggnaden av sådana centra kan enligtderas mening innebära risk för krav på permanent stöd från stat och kommun. Näringsutskotlet vill frän sina utgångspunkter ansluta sigtill vad som i propositionen sägs om de regionala högskolornas betydelse förteknikspridningen. Mot bakgrund av vad som har anförts om inrättandet avregionala teknikcentra finner utskottet vidare atl de farhågor beträffandesådana centra som kommer till uUryck i motion 1984/85:2951 (m) är överdrivna.De principer för statens insatser för bildandet av teknikcentra som anges ipropositionen och som föreslås ansluta sig till bör skapa fullklarhet hos berörda intressenter om att verksamheten efter elt uppbyggnadsskedemåste kunna bedrivas utan statligt stöd. Således ser utskottet ingen anledningför all uttala sig i enlighet med yrkandet i motionen. NU1984/85: 9 y 5 Allmänna frågor om teknikspridningberörs också i kommunisternas partimotion 1984/85:2943. a. atl utvecklingen på data- och elektronlkområdel kan få negativaföljder ur regionalpolitisk synvinkel. Motionärerna pekar på att det finnsstarka tendenser till centralisering i fråga om såväl tillverkning somprogramkompeiens. Näringsutskottel erinrar om att regeringen, sedanriksdagen på förslag av utskottet (NU 1983/84: 11) begärt etlsamlat program pä informationsteknologins område, har låtit berörda myndigheterutarbeta ett underiag för ett sådant program. Regeringen väntas komma attredovisa detta underlag jämte sina egna bedömningar i en skrivelse tillriksdagen under detta . räknar med alt frågor av del slag som tasupp i motion 1984/85: 2943 (vpk) kommer atl bli belysta i denna skrivelse. Medhänvisning härtill avstyrker utskottet motionen i nu angiven del. Näringsutskottel övergår häreftertill förslaget i propositionen om särskilda medel till regeringens förfogandeför stöd till teknik- och kunskapsspridning i regionalpolitiskt prioriteraderegioner. Förslaget motiveras med att regeringen bör kunna stödja särskiltangelägna projekt, t. ex. om medelsfrågan inte kan lösas pä regional nivå. Somriktlinjer föreslås bl. a. att stöd skall kunna lämnas även i vissa regionersom inle tillhör stödområdet. Vidare föreslås atl det statliga stödet, ilikhet med vad som gäller för stöd genom länsstyrelserna, skall begränsas tillett initialskede. Stödet förutsätts inle överstiga en tredjedel av den totalainsatsen i form av stiftelsekapital e.d. Det föreslagna stödet utgör en utvidgning av det stöd somunder innevarande budgetår har lämnats för fördjupad samverkan mellansmåförelag och högskolor och för vilket 5 milj. kr. av länsanslaget haravsatts. Del anges inle vilket belopp som beräknas för det nya stödet undernästa budgetår. Av den del av länsanslaget som enligt propositionen skall slåtill regeringens förfogande, nämligen 31 milj. kr. av ett totalt anslag av 488milj. kr., torde dock ca hälften vara avsedd för stöd till teknikspridning. I partimofion 1984/85:2915 yrkas på alllänsanslaget i sin helhet skall fördelas till länsstyrelserna. Ett bifall tilldetta yrkande skulle fä till följd alt regeringen saknade medel för delföreslagna stödet. Vid behandlingen i näringsutskottet har centerpartietsföreträdare bekräftat att yrkandet bör tolkas bl. a. som ett avståndstagandefrån förslaget om ett centralt av regeringen fördelat stöd. Emellertid finnsdel enligt uppfattning behov av ett ökat stöd till teknikspridningpå regional nivå. Den höjning av länsanslaget som föreslås i etl annat yrkandei partimotionen skulle också ge utrymme härför. Näringsutskottel finner från sina utgångspunkter att det ipropositionen föreslagna slödel till teknikspridning fyller ett angelägelbehov. Denna uppfattning grundas på bl. a. de positiva erfarenheterna av detstöd som NU1984/85: 9 y 6 under innevarande budgetår har lämnats för fördjupadsamverkan mellan småföretag och högskolor. Inom ramen härför har bidrag utgåtttill verksamhet som är av betydelse inte bara i ett regionalt perspektiv.Exempel härpå är den långsiktiga kunskapsutveckling på småföretagsområdel sombedrivs vid högskolan i . Mot bakgrund härav anser utskottet det befogalatt fördelningen av det föreslagna utvidgade stödet sker centralt avregeringen. avstyrker alltså, från denna särskilda synpunkt,yrkandet i motion 1984/85:2915 (c) om atl hela länsanslaget skall fördelas tilllänsstyrelserna. Utskottet har ingen erinran mot vad som anförs i propositionenom riktlinjer för det nya stödet. I motion 1984/85:2915 (c) föreslås vidare att riksdagenanvisar etl särskilt anslag av 10 milj. kr. till produktutveckling inom detträtekniska området. Yrkandet grundas på ett förslag av regionalpolitiskautredningen om att 30 milj. kr. skall avsättas för attstimulera produktutveckling och vidareförädling hos sågverks- ochiräförädlingsfö-relagen i stödområdena. De särskilda medlen skulle utgöra enförstärkning av SIND:s branschprogram för den träbearbetande industrin.Utredningens förslag har inte biträtts av regeringen. Det ifrågavarande branschprogrammel, som / 73, innefattar stöd till bl. a. utbildning, utredningar,omställningsåtgärder och kollektiva exportfrämjande åtgärder. Inom dentreårsram för SIND:s verksamhet som fastställde harmedelsförbrukningen för branschprogrammet beräknats till ca 14 milj. kr. Näringsuiskottet häri betänkandet NU 1984/85: 3 (s. 13-15) närmareredogjort för programmet och för de övriga statliga insatserna, bl. a. genomSTU, för den träbearbetande industrin. a. framgår att insatserna till stordel kommer företag inom de regionalpolitiska stödområdena till godo. Med hänvisning till det anförda avstyrker näringsutskotletmotion / 85:2915 (c) i denna del. övergår häreftertill att behandla fem motioner i vilka framförs olika yrkanden om dengeografiska fördelningen av stödet till teknikspridning. I motion 1984/85:2917 (c), som behandlar frågor rörandeKronobergs län, anförs bl. a. all det är angeläget att verksamheten vidTeknikcentrum i kan vidareutvecklas och att staten fortsättningsvis tarsin andel av kostnaderna. I motion 1984/85:2918 (s) föreslås alt medel förteknikspridning skall komma hela landet till del. Motionärerna hänvisar tillplaner på att inrätta ett s. k. CAD/CAM-centrum i län. Frågor om behandlas i motion 1984/85:2948(s), i vilken föreslås att särskilda resurser ställs till förfogande förteknikspridning inom länet. Dessa resurser skulle utgöra en ersättning för denuppbyggnad av en filial i till Stiftelsen Industrielltutvecklingscentrum (lUC) som NU1984/85: 9 y 7 föreslagits av regionalpoliliska utredningen, ett förslagsom regeringen dock inte anslutit sig till. I motion 1984/85: 2954 (s) berörs den negativabefolkningsutvecklingen i skogslänen. Motionärerna anser atl det behövs mycketkraftfulla åtgärder för att vända denna utveckling, I fråga om teknikspridninganförs bl, a. att det krävs särskilda insatser inom data- och elektronikområdeti regionen, exempelvis någon form av ingenjörsutbildning pä mellannivå. anser sig inte ha anledning att taställning till de angivna motionsyrkandena, som gäller frågor om prioriteringmellan olika regioners behov vid fördelningen av de statliga insatserna förteknikspridning. Det torde få ankomma på regeringen och berörda länsstyrelseratt utifrån regionalpolitiska överväganden fördela de resurser som riksdagenställer till förfogande för ändamålet, I motion 1984/85: 2942 (vpk) begärs en utredning omindustrins forskning och utveckling i de fyra nordligaste länen. Motionärenanser att verksamheten, som är övervägande processinriklad, bör inriktasmot en mer differentierad industristruktur. Om det krävs särskilda åtgärder föratt detta skall ske får regeringen och inle tveka att skaffa de nödvändigastyrmedlen, anförs det. hänvisar till att betydande insatser hargjorts bl. a. genom Norrlandsfonden för att bredda basen för näringslivet i denordligaste länen. Fonden har sålunda lämnat stöd till forskning och teknikutveckling,i första hand inom områden som ger möjligheter till utveckling av Norrlandsegna naturresurser men även inom bioteknik, medicinsk teknik saml elektronikoch data. Vidare har () avsatt 10 milj.kr. för elt teknikcentrum vid högskolan i . Utskottet erinrar också om attpropositionen innehåller förslag om medel för att förstärka forskning och högreutbildning i , och . Mot bakgrund av de insatser som redovisats ser näringsutskotletinget behov av en utredning enligt moiionsyrkandet. Som en bakgrund till de förslag omregionalpoliliska insatser för företagsutveckling som läggs fram ipropositionen anför industriministern att investeringar i forskning, utvecklingoch marknadsföring har kommit att bli allt viktigare för företagen och att ökadvikt bör tillmätas dessa faktorer inom det regionalpoliliska stödsystemet.Näringsutskottet delar, som redan sagts, denna principiella uppfattning. Innebörden av regeringens förslag är att regionalpolitiskamedel från länsanslaget skall kunna användas av länsstyrelserna för det nyaändamålet företagsutveckling vid sidan av de nuvarande stödformerna lokalise- NU1984/85: 9 y 8 ringsbidrag, glesbygdsstöd och regional projektverksamhet.Enligt förslaget skall företagsutveckling omfatta tre slag av åtgärder,nämligen före-tagsstimulerande åtgärder, företagsservice inkl.utbildningsinsatser och stöd till produktutvecklings- ochmarknadsföringsprojekt i form av regionall utvecklingskapiial. De tvåförstnämnda slagen av insatser skall kunna komma i fråga i hela landet.Utvecklingskapital skall däremot enligt förslaget kunna lämnas enbart inom deregionalpolitiskt prioriterade områdena. 1 propositionen föresläs att i princip samma regler skallgälla för regionall utvecklingskapiial som gäller för utvecklingskapiialfrån de regionala utvecklingsfonderna. Denna finansieringsform bygger på riskdelning.Medlen behöver inte återbetalas om projektet i fråga misslyckas: å andra sidankan fonderna genom royalty få tillbaka elt större belopp än det som harsatsats. De två andra föreslagna formerna av regionalföretagsutveckling svarar också mot verksamhet som utvecklingsfonderna bedriver. I propositionen föresläs därför alt länsstyrelserna ävenbeträffande dessa åtgärder skall låta utvecklingsfonderna handha genomförandetav åtgärderna. Sammanfattningsvis kan alltså det föreslagna regionala stödettill företagsutveckling ses som en intensifiering av den verksamhet som utvecklingsfondernabedriver i hela landet i syfte att främja utvecklingen av de små och medelstoraindustriföretagen. Förslaget i propositionen bygger i huvudsak på ett förslagav regionalpoliliska utredningen. Denna ansåg dock alt medel borde avsättasdirekt till utvecklingsfonderna i de prioriterade länen. Som framgått föreslårregeringen att i stället de berörda länsstyrelserna skall kunna disponeramedel för ändamålet från den del av länsanslaget som anvisas till resp.länsstyrelse. Det blir alltså länsstyrelsernas sak atl fördela medlen mellanolika ändamål. Härav följer atl omfattningen av det nya stödet inte i förvägkan beräknas eftersom den blir resultatet av prioriteringar inom varje län. 1 de motioner som näringsutskottel har alt yttra sig överhar inga invändningar rests mot del föreslagna stödet till regionalföretagsutveckling. Däremot har i motion 1984/85:2915 yrkat påatt medel för ändamålet skall tillföras utvecklingsfonderna direkt i enlighetmed regionalpolitiska utredningens förslag. Motionärerna hänvisar till attcenterpartiet har föreslagit en ökning av medelstilldelningen till deregionala utvecklingsfonderna m. m. med 100 milj. kr. i förhållande till regeringensförslag. Denna anslagsfråga har behandlats av näringsutskottel, somhar avstyrkt ifrågavarande motionsyrkande (NU 1984/85:22 s. 30). Centerpartietsföreträdare i utskottet har reserverat sig häremot (res. I den nu aktuellamotionen vidhålls det tidigare yrkandet, varjämte föresläs all ytterligare 30milj. skall anvisas till de regionala utvecklingsfonderna. 1 nämnda belänkande lämnas också en utförlig redogörelseför olika frågor om utvecklingsfonderna. Såviu gäller fondernas finansieringsverksamhetframgår (s. 23) alt efterfrågan på finansieringsformen utvecklings-kapital harökat . NU1984/85: 9 y 9 förordarregeringens förslag om regionalpolitiska insatser för företagsutveckling.Erfarenheterna av de regionala utvecklingsfondernas motsvarande verksamhet hari huvudsak varit goda. En intensifiering av insatserna inom deregionalpolitiskt prioriterade områdena kan mot bakgrund härav väntas bidra tillutvecklingen av ett konkurrenskraftigt näringsliv i dessa delar av landet. kan inte biträda förslaget i motion1984/85:2915 (c) om att medel för regional företagsutveckling skall tillförasutvecklingsfonderna direkt. Avvägningen av olika insatser på regional nivåsynes lämpligen böra ske genom länsstyrelserna, i all synnerhet sommöjligheterna alt öka insatserna för företagsutveckling kan variera mellanlänen. Beträffande frågan om medel till utvecklingsfonderna m. m. hänvisarutskottet till sitt ställningstagande i betänkandet NU 1984/85:22. Motionenavstyrks alltså i ifrågavarande del. I tvä motioner framförs önskemål om att stöd i form avregionalpolitiskt utvecklingskapital skall kunna lämnas även utanför de regionalpolitisktprioriterade områdena. I motion 1984/85:2962 (c) sägs att sådana insatserskulle vara ett verksamt medel även i län. I motion 1984/85:2956 (s),som gäller förhållandena i , pekas på att de föreslagna reglernainnebär att endast en av länets fem kommuner kan komma i åtnjutande av stödet. Del ankommer inte pä näringsutskottet att uttrycka någonuppfattning om avgränsningen av de områden inom vilka regionalpolitiskt stöd avolika slag kan lämnas. Utskottet vill dock peka på att regeringen, oberoende avstödområdesindelningen, kan ta hänsyn till förhållandena inom varje län vidfördelningen av länsanslaget. Samma gäller vid SIND:s fördelning av medel tillde regionala utvecklingsfondernas företagsservice och administration. Utskottetfinner alltså inget skäl att biträda motionsyrkandena. tar slutligen upp motion 1984/85:2911(c), i vilken föreslås att de regionala utvecklingsfonderna ges möjlighet attlämna stöd till investeringar i lokaler i form av lån till förmänliga villkor.Såvitt utskottet kan finna avser motionärerna införandel av en generellstödform utan särskilt regionalpolitiskt syfte. Med hänsyn bl. a. tillangelägenheten av att antalet stödformer begränsas avstyrker utskottetmotionen. Närvarande: (), i (s), (), (), (), (), Per (), (vpk), (),(), (), Bo Finnkvist (s), (),() och (). NU1984/85: 9 y 10 (), Per (), (), () och () anser attden del av yttrandet -under - som börjar med"Det ligger" och slutar med "regionalpolitiska stödet" bortha följande lydelse: Enligt näringsutskottets uppfattning har industripolitikengenom beslut givits en felaktig inriktning.