yttr · G805FiU4 · 1984-12-31 00:00:00 — 1984/85:4 y över motion om förbindelser med EG Utrikesulskottet har den 28februari 1985 beslutat att hemställa om yttrande från finansutskollel övermotion 1984/85:2405 av m. fl. (m) om förbindelser med EG, ivad avser yrkande 8 om utökat samarbete mellan och EG på den ekonomiskapolitikens och valutapolitikens område. lämnade en medavseende på anslulningsformen öppen ansökan till EG. Det avgörande för densvenska regeringen var all neutralitetspolitiken skulle vara oförändrad och allde därav föranledda förbehållen kunde tillgodoses. Utvecklingen inom EG leddedock till alt regeringen förklarade att ell medlemskap med hänsyntill neutralitetspolitiken inte längre var en realistisk möjlighet för Sverigesdel. Huvudmålet för förhandlingarna var emellertid alltjämt att uppnå nära,omfattande och varaktiga ekonomiska förbindelser med EG under hänsynslagandetill neutraliteten. slöts ett avtal med de ekonomiskagemenskaperna, som gav samma ställning som de övriga EFTA-länder somsökt anknytning till EG. På det ekonomisk-politiska och valutapolitiska området varplanerna inom EG tämligen långtgående. Man tänkte sig en höggrad av samordning av den ekonomiska politiken. Man skulle inrätta en ekonomiskoch monetär union med bl. a. en gemensam centralbank. Dessa planer haremellertid inte kommit alt förverkligas. Samarbetet har kommit alt få en annan form. Imars startade samarbetet inom del s. k. EMS Europeiska MonetäraSystemet. Syftet var all reducera växelkursfluklualionerna mellan de deltagandeländernas valutor och därigenom skapa en ökad monetär stabilitet i EG. 1systemet ingår inte några direkta åtaganden beträffande den ekonomiskapolitiken, men underförstått vilar det på förutsättningen att varje land somdeltar i EMS-syslemel ser till att dess penning- och finanspolitik gradvisanpassas så att växelkursålaganden kan infrias. Systemet kan således ses somett medel för att påskynda en ekonomisk-politisk anpassning och harmoniserapris- och kostnadsutvecklingen. I systemet ingick ursprungligen också att en fastareorganisation skulle skapas genom en europeisk monetär fond. Någon sådaneuropeisk centralbank har emellertid ännu inte bildats. Av denuvarande tio medlemsländerna deltar och Grek- I 1984/85. FiU1984/85:4 y FiU1984/85:4 y , 2 land ej i det s. k. kursarrangemanget i EMS. Italiendeltar under särskilda villkor. Det är möjligt även för länder utanför deneuropeiska gemenskapen att delta, men detta har inte skett. Systemet innebär att valutakursen tilläts variera inomvissa intervall, f. n. När valutan passerat tre fjärdedelar av detmaximala rörelseutrymmet förutsätts att någon typ av åtgärd vidtas för allbromsa kursrörelsen. Del kan vara interventioner, ändringar i penningpolitikeneller i den ekonomiska politiken. I sista hand vidtas en kursjustering. Ensådan skall formellt beslutas av medlemsländerna gemensamt. Vid dessa justeringardiskuteras också den ekonomiska politik som skall följa på en de- ellerrevalvering. I systemet finns också den europeiska valutaenheten, ECU,som är bokföringsenhel i systemet. Den fungerar också som reservvaluta. Lånmedlemsländerna emellan, för att bl. a. understödja växelkursåtaganden, tasofta i ECU. Erfarenheterna av EMS motsvarar inte de långtgående planersom gjordes vid bildandel av systemet. Det kan emellertid konstateras attväxelkursslabi-liteten i EMS-blockel har varit större än för andra viktigainternationella valutor. Delta beror bl. a. på all dollarkursen har haft enextrem ulveckling. I den ekonomiska politiken har också under 1980-lalet storsamstämmighet rått beträffande att i första hand bekämpa inflationen. Växelkursjusteringar har gjorts vid ett flertal tillfällen- i genomsnitt vid ett eller ett par tillfällen . Senast gjordes enkursjuslering . Dessa justeringar har endast delvis kompenserat förackumulerade skillnader i inflationstakt. Resten har förutsatts bli åtgärdadegenom intern koslnadsanpassning. 1 flera fall har det hänt att en regering intehar fått sina önskemål om kursjusteringar uppfyllda på grund av motstånd frånandra regeringar. Inom EMS är det således möjligt att i viss utsträckningpåverka andra EMS-länders kurspolitik, varför EMS förmodligen fungerar som etteffektivt instrument mot konkurrerande devalveringar, dvs. allanpassningsbördan skjuls över på andra länder. Sammanfattningsvis kan konstateras att del övergripandemålet inte har kunnat uppnås även om en viss harmonisering skett påsenare tid. Den'vidare utbyggnaden av EMS i enlighet med de ursprungligaplanerna har inte fullföljts. a. har frågan om inlemmande isystemet ännu inte lösts. Kursen på del brittiska pundet har påverkats kraftigtav att blivit ett oljeland. Den brittiska regeringen har ännuinte funnit liden mogen att fullt ul ansluta sig till EMS. Det är också oklartnär och hur EMS-samarbelel kommer all påverkas av och Portugalsinträde i EG. I motion 2405 anförs alt ettvästeuropeiskt land inte kan utforma sin ekonomiska politik utan att ta hänsyntill utvecklingen i andra västeuropeiska länder. Detta ömsesidiga beroende harökat under i FiU1984/85:4 y 3 takt med att handeln utvecklats och ekonomiernaintegrerats. Detta beroende gäller enligt motionärerna inte enbart ländernainom EG utan också i ett höginduslrialiserat och starkt exportberoende land somSverige. Del finns enligt motionärerna skäl att gradvis bygga ut samarbetetmellan och EG-staterna t. ex. genom att också söka regelbundna samtalom den ekonomiska utvecklingen på politisk nivå. Det finns också starka skälatt åter överväga en svensk anknytning till de bredare västeuropeiska ansträngningarnaatt uppnå valutapolitisk stabilitet. Del finns enligt motionärerna mycketstarka långsikliga skäl för att söka en anknytning till EMS av sammakaraktär som den hade med det s. k. orm-samarbetet . Utskottet vill med anledning häravanföra följande. Målsättningen för samarbetet med de europeiska gemenskapernamåste givelvis vara att samarbetet överensstämmer med grundläggandeutrikespolitiska värderingar och att detta inte heller kan väntas kommai konflikt härmed. förutsätter att utrikesutskottet vid sinbehandling av mofion 2405 gör dessa övergripande bedömningar av vad ett närmaresamarbete med EG kan komma att innebära. lar i detta yttrande endast upp frågan omett utökat samarbete mellan och EG på den ekonomiska politikens ochvalutapolitikens område. Ett av syftena med den ekonomisk-politiska samordningeninom EG är som framgått att minska svängningar i växelkurser, sysselsättningoch produktion. Fördelarna av en sådan samordning kommer och övrigaländer till del även om inte direkt deltar i EG:s samarbete på området.Utskottet har inte något all erinra mot all systemet med regelbundnaekonomisk-politiska konsultationer på tjänstemannanivå utvecklas vidare, t.ex. genom samtal om den ekonomiska utvecklingen på politisk nivå. Dessa kan,såsom framhålls i motion 2405, bidra till alt förbättra kunskaperna på ömsehåll om det ekonomisk-politiska beroendets natur och betydelse. En rad kontakter på politisk nivå sker redan.EG-kommissionens vicepresident besökte och svenska statsrådhar besökt och planerar besök vid EG i . Vid dessa besök harkonstaterats en ömsesidig vilja att intensifiera kontakterna mellanEG-kommissionen å ena sidan och såväl enskilt som EFTA-länderna somgrupp å den andra. Mötena med EFTA:s ekonomiska kommitté och EG-kommissionenäger numera rum ' . Utskottet vill också erinra om att ett löpandeinformationsutbyte och samrådsförfarande för övrigt redan sker inom ramen förOECD där även ingår. De ytterligare fördelar som skullekunna uppnå genom ett mer långtgående deltagande i EG:s ekonomisk-politiska samordningskulle bestå i dels en förbättrad information, dels vissa begränsademöjligheter att påverka EG:s konjunklurpolitik, vilket får ställas mot de FiU1984/85:4 y 4 krav som gemenskapen kan komma att ställa på den svenskakonjunkturpoli-liken. En harmonisering av de ekonomisk-politiska medlen ochderas användning skulle innebära svårigheter för genom en minskadvalfrihet i den mån EG:s prioritering av slabilii:els- och sysselsällningsmålenskiljer sig från den svenska. Del kan konstateras att skiljer sigambitionerna avsevärt i och i EG:s medlemsländer när del gällersysselsättningen. Det bör vidare framhållas att inte kan delta i ettinternationellt samarbete som skulle kunna innebära att mot sin viljakunde bindas vid beslut som har en klar utrikespolitisk innebörd. Del skullekunna undergräva omvärldens tilltro till viljan och förmågan att fullföljaneutrali-telspoliliken. Ett deltagande för i det europeiska monetärasystemet, EMS, skulle kunna få långtgående konsekvenser för den ekonomiskapolitikens rörelsefrihet. I ett system med fasta växelkurser skulle t. ex.belalningsba-lansproblem inte ha kunnat lösas genom växelkursändringar.Anpassningen vid obalans i de utrikes betalningarna måste således i ett sådantsyslem ske med hjälp av andra ekonomiska åtgärder. Delta innebär naturligtvisytterligare en begränsning av den ekonomisk-politiska handlingsfriheten. Omsystemet utvecklas ytterligare mot en enhetlig valuta uppkommer svårigheter altbedriva en nationell kreditpolilik. En följd av åtagandena på valutaområdet skulle förSveriges del innebära att den svenska valutaregleringen gentemot EG måsteupphävas. Utöver åtagandena i förhållande till skulle delta främstinnebära att måste släppa kapitalrörelserna fria avseende handeln medobligationer, aktier och andra värdepapper. E)etta innebär att ökade kravskulle ställas på den ekonomiska politikens övriga instrument. Frågor angående förändringar i den svenskavalularegleringen utreds f. n. av valulakommittén (E 1977:03). Enligt vad somanförs i proposition 1984/85:153 om fortsatt valutareglering väntas kommitténslutföra sill uppdrag . Utskottet förutsätter i likhet medföredraganden alt så också sker. I propositionen föreslås också allvalularegleringen i dess nuvarande utformning bör förlängas i avvaktan,på deåtgärder som kan komma att vidtas med anledning av valulakommilténs arbete.Utskottet anser i likhet med föredraganden alt något beslut om ändringar i dennuvarande ordningen inte bör fallas innan resultatet av kommitténs översyn avhela valutaregleringen föreligger. Utskottet anser därför inte alt nubör vidta några åtgärder med anledning av de frågor om utökat samarbete mellanSverige och EG på den ekonomiska politikens och valutapolitikens område som lasupp i motion 2405. FiU1984/85:4 y 5 avstyrker därförfrån sina utgångspunkter bifall till motion 2405 yrkande 8. Närvarande: (), (), (), (), (), (), FilipFridolfsson (m). Ro/f Rämgård (c), (), (),(vpk), i (s), (),() och (). , , och (alla m) anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 1 börjar med "lämnade" och på s. 2 slutar med"i EG" bort utgå, dels den del av utskottels yttrandesom på s. 3 börjar med "av" och på s. 4 slutar med "yrkande8" bort ha följande lydelse: är en del av . Vårframlid är i många avseenden beroende av hur väl vi som nation förmår altdellaga i det vittförgrenade arbetet med alt hävda ställning i världen.Vår industri är en del av den europeiska industrin och våra marknader till mycketstor del europeiska. Vår sociala och kulturella utveckling sker under mycketstarkt inflytande från den europeiska utvecklingen i övrigt. val i Europa-politiken gäller aldrig om vi skallsamarbeta med olika europeiska samarbetsorganisalioner eller ej. Vårt valgäller endast hur vi skall gestalta detta samarbete på ett sätt som är bästförenligt med våra långsiktiga nationella intressen. slöts i ett avtal mellan Sverigeoch de europeiska gemenskaperna (EG) som var ell resultat av närmare elldecenniums ansträngningar att söka knyta närmare ell vidgat europeisktsamarbete, främst på det handelspolitiska området. avtal med EG kom att bli mindre omfattande än vadden uttryckt önskemål om. I en regeringsdeklaration den 10november 1970 och i ett memorandum uttalades önskemål om"omfattande, nära och varaktiga förbindelser" på en lång rad områden.En tullunion angavs som en lämplig bas för dessa omfattande, nära och varaktigaförbindelser. FiU1984/85:4 y 6 All avtalet kom att bli merbegränsat än vad uttryckt önskemål om berodde på EG:s ovilja, efter detall den ensidigt förklarat sig vilja avslåfrån möjligheten alt i en förhandling pröva ell medlemskaps förenlighet medneutralitetspolitiken, att ge en annan ställning än de övrigaEFTA-länderna som sökte någon form av anknytning till EG. Trots att Sverigesönskemål gick längre än något annat EFTA-lands fick vi nöja oss med ett avtalmed samma innehåll som dessa. Endast avtal skiljer sig, genomfrånvaron av en s. k. utvecklingsparagraf, från de avtal som 1972 ingicksmellan EG och EFTA-staterna. Debatten inom EG, liksom debatten i om våraEG-relationer, handlade till stor del om de vittgående planer somfanns alt bygga ut dels det ekonomisk-politiska och dels det utrikespolitiskasamarbetet. EG :s utveckling har knappast följtdel mönster som debatten då gav anledning all förmoda. Detta har ocksåinneburit, att relationer med EG kommit att utvecklas på ett delvisannat sätt än vad det då fanns anledning all förmoda eller befara. De vittgående planerna på att under 1970-talel upprätta enekonomisk och monetär union, med bl. a. en gemensam centralbank, harrealiserats endast i sina inledande steg. All EG-samarbelet inte tagit de dramatiska steg framåt mott. ex. en ekonomisk och monetär union som diskuterades och 1971 haremellertid inte inneburit all samarbetet ställ stilla. Tvärtom har samarbetetunder den period som gått tillförts en rad nya och vikliga dimensioner. har del svenska samarbetetutvecklats. Det kommer att gå in i en ny fas samtidigtsom en ny bas är lagd för samarbete med EG genom att detvästeuropeiska frihandelsområdet i dess helhet nu är etablerat och fungerande. Det finns därför enligt utskottet skäl att också i ettnågot bredare perspektiv pröva formerna för och innehållet i del svenskasamarbetet i EG. har icke under detta decennium haft attbehandla frågan om vårt samarbete med EG. Utskottet delar således motionärernas uppfattning attkontakterna mellan och EG bör utvecklas på olika områden. Mellan och EG finns sedan ett antal år tillbakaett system för regelbundna ekonomisk-politiska konsultationer påtjänstemannanivå. Dessa bidrager till att förbättra kunskaper på ömse håll omdel ekonomisk-polifiska beroendets natur och betydelse. I många avgörandeekonomisk-pohliska frågor har och EG-stalerna kommit all företrädasnarlika uppfattningar. Det kan finnas skäl för att gradvis bygga ut dettasamarbete ytterligare t. ex. genom alt också söka regelbundna samtal om denekonomiska utvecklingen på politisk nivå. Det kan finnas ett intresse även frånandra EFTA-staters sida för att t. ex. se till att även den vidarevästeuropeiska FiU1984/85:4 y 7 UtveckUngen blir föremål för värderingar iEG-kommissionens olika dokument, bl. a. föratt på del sättet för EG-stalernaåskådliggöra vilken betydelse det ömsesidiga beroendet i olika frågor har. Inom EG sker nu regelbundna och omfattande konsultationerom den ekonomiska politiken. publicerar regelbundet såvälekonomiska prognoser som rekommendationer rörande den ekonomiska pohtikensulveckling i gemenskapen i dess helhet. Dessa rekommendationer och rapporter ärföremål för diskussioner såväl i ministerrådet som i ökad grad iEuropaparlamentet. Det säger sig självt, alt ett västeuropeiskt land inte kanutforma sin ekonomiska politik utan all la hänsyn till utvecklingen i andravästeuropeiska länder. Detta ömsesidiga beroende har ökat under de senastedecennierna i takt med att handeln utvecklats och ekonomierna integrerats. Del finns länder inom EG, främst ursprungsländerna, somhar stort intresse av all utveckla och intensifiera samarbetet med andrahögindusiriali-serade länder utanför EG, däribland . Det är möjligt alt differentiera avtal med EG för olikaländer. Del torde vara oundvikligt, med den omfattning EG nu har fåll och deskillnader i induslrialiseringsgrad som finns, att vissa länder kommer altsläpa efter i samarbetet och andra ligger före. Det finns starka skäl för desex ursprungsländerna alt intensifiera samarbetet. Del borde därför varamöjligt för att delta på vissa områden i samarbetet utan att del förden skull skulle påverka vår utrikespolitik eller inkräkta på våralliansfrihet. Ett ökat samarbete för del skulle emellertidförutsätta all nuvarande valulareglering mjukades upp väsentligt. Det finnsredan i dag ett utbrett missnöje inom EG och angående långtgåendereglering av kapitalrörelser. Likaså har förslaget i lagrådsremissen ometablering för utländska banker i ansetts otillräckligt. Sverigeframstår som ett av de hårdast reglerade länderna i dessa avseenden. Utskottetanser därför all en liberalisering av nuvarande valulareglering genast börpåbörjas. fick EG-samarbelet en ny form genom det s. k.EMS-samarbelel och genom bl. a. tillkomsten av en gemensam monetär enhet i formav s. k. ECU. I EMS-samarbelel deltar dock icke alla fullt ut, bl. a.det för handel så betydelsefulla . EMS-samarbelet har flera olika komponenter. Del finnsolika steg i EMS-samarbetet och därmed olika samarbetsmöjligheter. och tillhör viktigastehandelspartners, och deras ställningstagande är därmed av stor vikt för oss.Det är sannolikt all främst kommer attansluta sig till EMS-systemets samtliga delar. I del sammanhanget, och i närasamarbete med , finns del enligt utskottets mening mycket starkalångsikliga skäl för att söka en anknytning till EMS av samma karaktärsom den vi hade med det s. k. orm-samarbetet . FiU1984/85:4 y 8 Utskottet tillstyrker således frånsina utgångspunkter att ger regeringen till känna vad som anförs imotion 2405 yrkande 8 om möjligheterna till utökat samarbete mellan Sverigeoch EG på den ekonomiska politikens och valutapolitikens område. () anser att den del av utskottetsyttrande på s. 4 som börjar med "En följd" och slutar med"yrkande 8" bort ha följande lydelse: För att underlätta detsvenska samarbetet med EG och för all öka svenska företags möjligheter attetablera sig och verka inom EG bör den svenska valutaregleringen liberaliseras. Frågor angående förändringar i den svenskavalularegleringen utreds f. n. av valulakommittén (E 1977:03). Enligt vad somanförs i proposition 1984/85:153 om fortsatt valuta reglering väntas kommitténslutföra sitt uppdrag . Utskottet förutsätter i likhet medföredraganden att så också sker. Det bör därför vara möjligt att inom en mycketsnar framtid genomföra förändringar i liberaliserande riktning avvalutapolitiken. Därigenom underlättas ett närmande till övriga . Utskottet ser emellertid inte några skäl för allnu vidta några särskilda åtgärder med anledning av de frågor om utökatsamarbete mellan och EG på den ekonomiska politikens ochvalutapolitikens område som tas upp i motion 2405. avstyrker därför från sina utgångspunkterbifall till motion 2405 yrkande 8. mlnab/gotab 1986 82582'