yttr · G805SoU4 · 1984-12-31 00:00:00 — 1984/85:4 y om förbättrade boendeförhållanden för gamla, handikappadeoch långvarigt sjuka (prop. 1984/85:142) har berettsocialutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1984/85:142 omförbättrade boendeförhållanden för gamla, handikappade och långvarigt sjukajämte motioner, såvitt propositionen och motionerna rör socialutskottetsberedningsområde. Med anledning av propositionen har följande motioner väckts,nämligen motionerna 1984/ 85:2999 av m. fl. (vpk), 1984/85:3000 avMargareta (), 1984/85:3001 av (), 1984/85:3002 avRolf m. fl. (m), 1984/85:3003 av m. fl. (fp) och1984/85:3004 av m. fl. (c). Under den allmänna motionstiden harväckts motionerna 1984/85:1137 av () och () samt1984/85:2193 av m.fl. (fp). Motionerna berör bl. a. frågor om ändring av lagen(1947:523) om kommunala åtgärder till bostadsförsörjningens främjande m.m., måloch synsätt inom bostadspolitiken, låneregler, bostadsanpassning,tillgänglighet i den yttre miljön, boendeservice och hissinstallationer. tar i yttrandet upp frågor om mål ochsynsätt inom bostadspolitiken samt villkoren för statliga bostadslån, däremotinte bostadsfinansieringens generella utformning. Regeringen hemställer ipropositionen bl. a. att skall godkänna vad som i propositionen harförordals i fråga om /nål och sy/isän inom hosiiidspolitiken för att förbättraboendeförhållandena för gamla, handikappade och långvarigt sjuka. 1propositionen anges tre mål för bostadspolitiken, nämligen rätten till frihetoch integritet i boendet, rätten till stöd, hjälp och vård i bostadsmiljön ochrätten till en god boendestandard. Dessa mål innebär enligt propositionen attalla skall ha rätt till en egen bostad. Många människor som bor påinstitution skulle kunna skrivas ut till ett självständigt boende ombostadsförhållandena förbättrades och primärvård och hemtjänst byggdes ut.Resurser bör så långt möjligt omfördelas från institutionsvården tillhemtjänsten, hemsjukvården och andra öppna vårdformer. En god standard påbostaden är särskilt viktig för människor som behöver hjälp och stöd. Rättentill en god boendestandard avser inte bara förhållandena i den enskildalägenheten. Också tillgängligheten till lägenhe- 1 1984/85. SoU1984/85:4 y SoU1984/85:4 y 2 ten och den yttre miljön har stor betydelse.Sammanfattningsvis anser departementschefen att det i hög grad är brister ibostäderna, bostadsförsörjningen, de bostadssociala förhållandena samt iboendeservice som leder till institutionsboende för många gamla, sjuka ochhandikappade. Många människor som egentligen bara behöver omvårdnad och servicevistas på olika institutioner, eftersom andra, mer ändamålsenliga, sätt atttillgodose behoven av lämplig bosiad samt stöd, hjälp och vård inte står lillbuds i tillräcklig omfattning. Åtgärder måste därför, enligtdepartementschefens mening, snabbt inriktas på att avhjälpa dessa brister. Detinnebär krav på en förnyelse av våra bostadsområden. Förnyelsen måste särskiltinriktas på att öka tillgängligheten för människor med funktionshinder, altstärka grannkontakterna och gemenskapen, att förbättra förvaltningen avbyggnader och anläggningar och att bygga ut närservicen inom bostadsområdena. I motionerna 1984/85:2193 och 1984/85:3003 (båda fp) tasupp frågor om rätten till eget boende. Enligt motionärerna behövs etttioårsprogram för att genomföra att alla får tillgång till ett självständigt boendeantingen i en vanlig bostad eller i någon form av serviceboende. Hemtjänstenoch hemsjukvården måste byggas ut för att minska institutionsboendet. Deinstitutioner som blir kvar måste byggas om så att alla kan få ett eget rum,anför motionärerna. Utskottet har tidigare vid fleratillfällen behandlat frågor om äldres levnads- och boendeförhållanden, senastår 1984 i det av godkända betänkandet SoU 1983/84:14 och ibetänkande SoU 1984/85:22. Utskottet har därvid påtalat det angelägna i attomsorgen om äldre människor kan anpassas till individuella behov och att äldremänniskor får möjlighet alt leva och bo självständigt, med stöd och hjälp, omde så behöver. Utskottet har vidare i betänkande SoU 1982/83:27 konstaterat attdet råder slor politisk enighet kring de handikapp-politiska målen som kommertill uttryck i det handlingsprogram i handikappfrågor som utarbetats av beredningsgruppenför det internationella (SOU 1982:46). I handlingsprogrammet slåsfast alt handikappade skall ha samma möjlighet som andra.att välja bostadsortoch bostadsform och att handikappade har rätt till en egen bostad. Endast i detfall den enskilde i eget intresse väljer annan boendeform bör sådan komma ifråga. Utskottet konstaterar att det pågår ettintensivt program-och planeringsarbete för att minska institutionsboendet.Förslagen i propositionen utgör en etapp i det arbetet. Förslagen skall inteses isolerade utan ingår i elt större sammanhang där bl. a. den nyligenframlagda propositionen 1984/85:181 om utvecklingslinjer för hälso- ochsjukvården m. m. ingår som en del. 1 den propositionen understryks atttyngdpunkten i sjukvården skall ligga hos primärvården. Primärvården får ettvidgat ansvar för bl. a. långtidssjukvården, den psykiatriska vården ochhemsjukvården. En central fråga för primärvården blir därför samverkan med dekommunala instanserna, särskilt den sociala , samt samordningen avolika vårdinsatser. En allmän utgångspunkt för vården av långtidssjuka angesvara att den SoU1984/85:4 y 3 enskildes möjligheter att leva och bo på egna villkor -dvs. som vanligt -endast bör begränsas om detta är en förutsättning för attkunna ge en god medicinsk vård. Vidare föreslås i proposition 1984/85:176 om nylag om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingstörda m. fl. a. att denuvarande vårdhemmen och specialsjukhusen avvecklas. Vuxna psykiskt utvecklingsstördaskall helst ha en egen bostad och få erforderiigt stöd genom . Iandra hand skall landstingskommunen tillhandahålla bostad i form av vad som iden propositionen benämns grupphem. De nämnda propositionerna är för närvarandeföremål för behandling i socialutskottet. Det är således fråga om en allmän strukturförändring motett minskat institutionsboende för äldre, handikappade, långtidssjuka, psykisktsjuka och psykiskt utvecklingsstörda. Utskottet, som i flera olika sammanhangdrivit på den utvecklingen, anser att de mål och synsätt som anges i propositionenom förbättrade boendeförhållanden för gamla, handikappade och långvarigt sjukaligger väl i linje med strävandena på vårdområdet. ställer sigsåledes bakom den principiella inriktningen i propositionen, ehuru de angivnavillkoren för bostadslån ger anledning till vissa uttalanden från utskottetssida (se nedan). Önskemålen i motionerna 2193 (fp) och 3003 (fp) yrkande 1 stårinte i motsättning till det i propositionen angivna målet för bostadspolitikenatt alla skall ha rätt till en egen bostad. Det år emellertid angeläget att det tvärdepartementalaarbete som legat till grund för betänkandet (SOU 1984:78) Bo på egna villkorfortsätter. Enligt propositionen skall omstruktureringen av vården och boendetföljas upp genom en studie av konsekvenserna med avseende på såvälsamhällsekonomin som fördelningen av kostnaderna mellan staten,landstingskommunerna, primärkommunerna och enskilda. Formerna för samarbetetmellan kommuner och landsting skall också uppmärksammas. Enligt vad somupplysts har och beslutat om ettgemensamt samarbetsprojekt för att studera konsekvenserna avstrukturförändringen mot ett minskat institutionsboende. Utskottet vill medanledning härav framhålla att fungerande samverkansformer måste komma tillstånd på det lokala planet - främst vad gäller hemhjälp och hemsjukvård -om deintentioner som ligger bakom propositionen skall kunna förverkligas. I dettasammanhang vill utskottet också fästa uppmärksamhet på risken för att ettsjälvständigt boende utan tillräckligt samhällsstöd kan leda till att alltförstora insatser begärs av de anhöriga. De anhörigas hjälp är ofta avutomordentligt stort värde. De får emellertid inte lämnas ensamma i sitt arbeteutan måste ges stöd och avlastning genom social hemhjälp och hemsjukvård. Bostadslån kan lämnas till ny- ochombyggnad av bostadshus. Dessutom kan under vissa förutsättningar bostadslånutgå för ombyggnad av ålderdomshem till . Bostadslån beviljasdäremot inte för sjukvårdslokaler för sluten eller halvöppen vård eller förålderdomshem. SoU1984/85:4 y 4 Enligt bostadsstyrelsensföreskrifter till bostadsfinansieringsförordningen gäller somvillkor för bostadslån bl. a. att en bostad skall innehålla minst 1 rum ochkök, alternativt 1 1/2 rum och kokvrå. När det gäller gruppbostäder godtas enlägre privat standard, om bostäderna är kompletterade med gemensamma utrymmen.I propositionen föreslås dessa föreskrifter ersättas av ett krav på attbyggandet skall resultera \ fullvärdiga bostäder. Departementschefen framhålleratt för att det skall vara fråga om en fullvärdig bostad krävs en bostad medalla primära boendefunktioner. Bostaden bör med andra ord uppfylla alla nugällande krav i fråga om ytor, utformning, utrustning och tillgänglighet.Förutom att uppfylla dessa krav skall bostaden för att vara fullvärdig ocksåvara så väl integrerad i bebyggelsen att de boende får förutsättningar för delaktighetoch gemenskap med andra. Viss flexibilitet bör enligt propositionen medges ifråga om gruppbostäder. Det kan gälla fördelningen av boendefunktioner påprivat resp. kollektiv del av bostaden. I tre motioner tas från olika utgångspunkter upp frågan ominnebörden av kravet på fullvärdig bostad. Enligt motion 1984/85:3000 (s) börkravet på fullvärdig bostad omfatta också gruppbostäder. Ett gruppboende sominte innehåller t. ex. eget hygienutrymme och pentry kommer i praktiken att blien institution, anför motionären. I motion 3003 (fp) anför motionärerna attkravet på fullvärdig bostad bör tillämpas med flexibilitet. Alltför höga kravpå utrymmen, köksutrustning o. d. kan försvåra eller förhindra en ombyggnad.En mycket snabb minskning av antalet ålderdomshemsplatser kan också innebäraatt det blir svårare att få till stånd ombyggnader inom långvården eftersom detblir ett ökat tryck på långvården. I motion 1984/85:3004 (c) föreslårmotionärerna att upprustnings- och lånereglerna skall få sådan utformning attålderdomshemmen omfattas. Motionärerna anför bl. a. att kommunerna själva börfå besluta om hur de vill ha boendet för de äldre utformat. Utskottet konstaterar att motivetför att ersätta detaljerade föreskrifter om utrymmesstandard med begreppet fullvärdigbostad i betänkandet Bo på egna villkor var att utrymmesstandard borde vara enkommunal angelägenhet och bedömas utifrån de boendes behov, den fysiskamiljöns förutsättningar och ekonomiska möjligheter. I propositionen framhållsatt principen om fullvärdig bostad som villkor för bostadslån inte bör hindraatt hänsyn tas till särskilda omständigheter i de enskilda fallen eller till dekrav på boendemiljö och bostadsutformning som i vissa fall kan behöva ställasför att säkerställa en god vård. Utskottet delar uppfattningen att det ärangeläget att anpassa kvalitetskraven till de lokala förutsättningarna.Utskottet konstaterar också att viss flexibilitet skall kunna medges i frågaom gruppbostäder. Med anledning av vad som anförs i motion 3000 (s) villutskottet dock framhålla att även gruppboendet självfallet måste hålla en godstandard som gör det möjligt för de boende att leva ett självständigt liv. När detgäller förslaget i motion 3004 (c) om att ålderdomshem också skall SoU1984/85:4 y 5 omfattas av bostadslånegivningen vill socialutskottetanföra följande. I betänkandet (SOU 1984:78) Bo på egna villkor redovisas(s. 33) vissa utvecklingstendenser beträffande befolkningen. Det framgår däravatt antalet äldre ökar och att gruppen kommer att öka framtill . I takt med att antalet äldre stiger, ökar också ensamboendetbland de äldre. En annan tendens år att allt fler bor kvar i egen bostad alhlängre. Den senare utvecklingen har blivit möjlig bl. a. genom att hemtjänstoch hemsjukvård har byggts ut och erbjuder en god service åt den somönskar bo kvar i sin invanda miljö. Denna utveckling - att pensionärerna blir äldre och attallt fler bor kvar längre i egen bostad - innebär att normalt serviceboende medi stort sett samma vårdnivå som ett eget boende inte alltid framstår som ettfullgott alternativ för den som måste flytta från sin ursprungligabostad. För att i dessa fall inte långtidssjukvården skall utgöra endakvarvarande alternativ behövs tillgång till en boendeform inom åldreomsorgendär helinackordering och tillsyn kan ges på ungefär samma sätt som påålderdomshemmen. Enligt utskottets mening bör det således även i fortsättningenfinnas en boendeform som ligger mellan å ena sidan eget boende/servicehusboendeoch å andra sidan vård inom långtidssjukvården. Detta boende kräver dock en godboendestandard som tillgodoser de äldres anspråk på frihet och integritet. Varoch en bör sålunda ha ett eget rum med större utrymme än vad som förekommer imånga ålderdomshem och med möjlighet att själv bestämma om möblering o. d.Toalett och dusch måste finnas till varje rum. Kokmöjlighet bör också finnas.Boendet bör grundas på personligt hyreskontrakt. Till boendet skall knytastillsyn och möjlighet till hjälp dygnet runt. Reglerna för bostadslån bör utformas så att de stimulerartill önskvärd utveckling och omstrukturering inom äldreomsorgen. mening bör därför reglerna i bostadsfinansieringsförordningenanpassas så att bostadslån kan utgå för att inrätta ett sådant boende somutskottet nu har angett, oavsett om det är frågan om nybyggnad eller om om- ochtillbyggnad av ett befintligt ålderdomshem. Utskottet vill framhålla att det anförda inte innebår attutskottet förordar att ålderdomshemmen bevaras i befintligt skick. förordar är ett avsevärt bättre boende än ålderdomshemmen vanligenerbjuder, men med ett bibehållande av den omsorgsnivå ålderdomshemmentraditionellt håller. Det är fråga om ett självständigt boende, men med meraservice och personlig omvårdnad för de boende och med fler kollektivafunktioner i anslutning till bostaden. Vad gäller bostadslån bör därför sammaförutsättningar gälla som för andra former av serviceboende. Vad utskottet anfört angående bostadslån för ny- ochombyggnad av vissa bostäder för äldre bör enligt socialutskottets mening gesregeringen till känna. Med anledning av vad som anförs i motion 3003 (fp)angående villkoren för lån till ombyggnad av befintliga ålderdomshem tillservicehus vill utskottet SoU 1984/85:4 y 6 dessutomtillägga att en viss flexibilitet är befogad vid tillärhpningen. Det börsålunda vara möjligt att göra en helhetsbedömning av kvaliteten i boendet, därhänsyn kan tas till bl. a. kollektiva utrymmen, möjligheter till socialakontakter, omgivande miljö och åven rena trivselvärden. Vägledande bör varaomtanken om de människor som närmast skall bo i lägenheterna. Som tidigare anförts finns inom både sjukvård ochhandikappomsorg en utveckling mot öppnare vårdformer, vilket successivt kommeratt ställa ökade krav på funktionella bostäder för äldre, handikappade ochlångtidssjuka. Strukturförändringen förutsätter öppenhet och flexibilitet ifråga om vård och samhällsservice. Mot bakgrund härav vill socialutskottetavslutningsvis understryka vikten av att regeringen noga följertillämpningen.av lånereglerna så att utveckling och nytänkande inom vårdeninte motverkas. Vad som i övrigt anförs i propositionen ochmotionerna föranleder inget uttalande från socialutskottets sida. Närvarande:Ingemar (), (), (), (),(), (), () (), (), (vpk), (), (), (), () och ().