yttr · G805KU6 · 1984-12-31 00:00:00 — 1984/85:6 y över motioner om behörighetsvillkor för ledamotskap ilöntagarfondernas styrelser har berettkonstitutionsutskottet tillfälle att yttra sig över motionerna 1984/85:762 och1984/85:1500, angående behörighetsvillkoren för ledamotskap i löntagarfondernasstyrelser. 1 båda motionerna yrkas en sådan ändring i lagen med reglemente förallmänna pensionsfonden att grundlagens krav på svenskt medborgarskap förledamotskap i statlig myndighets styrelse tillgodoses. Behörighetskraven för ledamotskap ilöntagarfondsstyrelserna anges i 31 § lagen (1983:1092) med reglemente förallmänna pensionsfonden. Som formellt behörighetskrav anges att ledamöternaskall vara myndiga och bosatta här i riket. Det bör i sammanhanget nämnas attför ledamotskap i de allmänna pensionsfondernas styrelse (första-fjärdefondstyrelserna) krävs dessutom svenskt medborgarskap (4 och 30 §§). I proposifion 1983/84:50 om löntagarfonder konstateras ispecialmotiveringen till 31 § i lagförslaget att något krav på svensktmedborgarskap inte uppställts för ledamöterna i löntagarfondsstyrelser. I 11 kap. 9 § regeringsformen stadgas bl. a. att endastden som är svensk medborgare får inneha uppdrag såsom ledamot av styrelse imyndighet som lyder under eller regeringen. Vid granskningen av löntagarfondspropositionen toglagrådet bl. a. upp frågan om det stod i överensstämmelse med nyssnämndabestämmelse i regeringsformen att inte kräva svenskt medborgarskap förledamotskap i en löntagarfondsstyrelse. Lagrådet anförde följande i frågan: Grundlagsstadgandet utgör undantagfrån huvudregeln att utlänning är likställd med svensk medborgare i fråga ommöjligheterna alt erhålla tjänst eller uppdrag hos staten eller kommun.Undantaget har motiverats främst av hänsyn till rikets säkerhet och av önskemåletatt beslut som rör enskildas rättsliga ställning skall fattas av svenskamedborgare (prop. 1973:90 s. 404 f.). Allmänna pensionsfonden är en uniktutformad institution. Även om fondens förvaltande organ, fondstyrelserna,skulle anses ingå i den statliga förvaltningsorganisationen, låter sigstyrelserna inte jämställas med de förvaltningsmyndigheter som anges igrundlagsstadgandet. De motiv som enligt det anförda bär upp stadgandet, talarockså emot att detta skulle vara fillämpligt på fondstyrelserna.Grundlagsstadgandel torde därför inte hindra att också utländska medborgareutses till ledamöter i en löntagarfondsstyrelse. Vid riksdagsbehandlingen godtogkonstitutionsutskottets majoritet i sitt yttrande till finansutskottet överpropositionen lagrådets bedömning (KU 1 1984/85. KU1984/85:6 y KU1984/85:6 y 2 1983/84:2 y). och anslöt sigtill på denna punkt (FiU 1983/84:20). Företrädarna förmoderata samlingspartiet, och reserverade sig ifinansutskottet till förmån för bl. a. ytterligare utredning av dekonstitufionella spörsmål som de ansåg vara förenade med införandet avlöntagarfonder, bl. a. frågan om krav på svenskt medborgarskap för ledamot ilöntagarfondernas styrelser. De anslöt sig härvid till den ståndpunkt somsamma partiers representanter gett uttryck för i en avvikande mening tillkonsfitutionsutskottets yttrande. Begreppet myndighet är inte närmare definierat i svenskrätt. Frågan har förutom i löntagarfondsärendet varit aktuell förkonstitutionsutskottet . Vid behandlingenav proposifionen med förslag till ny sekretesslag (prop. 1979/80:2) anfördeutskottet således följande om myndighetsbegreppet i sekretesslagen: Sekretesslagen riktar sig tillmyndigheter och offentliga funktionärer, dvs. de människor som är anställda viden myndighet eller har ett uppdrag vid myndigheten. Även personer som på grundav tjänsteplikt eller på annan liknande grund för det allmännas räkning deltareller har deltagit i myndighetens verksamhet och därvid har fått kännedom om enhemlig uppgift omfattas av lagstiftningen. Myndighetsbegreppet definieras inte närmare vare sig i TFeller i förslaget fill sekretesslag. I 1 kap. 8 § FLF stadgas, att det förrättskipningen finns domstolar och för den offentliga förvaltningen statligaoch kommunala förvaltningsmyndigheter. I såväl 2 kap. TF som förslaget fillsekretesslag (1 kap. 8 §) är , allmänt kyrkomöte och beslutandekommunal församling att jämställa med myndighet. Vidare anges i sekretesslagen,att lagen är tillämplig även på handlingar hos publicus och, såvittavser verksamhet för officiell provning av fordon. 1 propositionen (1975/76:160) med förslag till ändring av2 kap. TF uttalades (s. 134) att det knappast var ändamålsenligt att räkna uppvilka statliga och kommunala organ som är myndigheter. En uppräkning skullesålunda inte kunna göras fullständig och skulle t. ex. inte kunna omfatta allasådana organ som kommittéer, nämnder, skolor, sjukhus osv. som är myndigheter iTF:s mening men som allmänheten inte betraktar som sådana. Därmed skulleuppräkningen verka mer förvillande än klargörande. förevarande proposition ansluter sig som framgår av detföregående till TF med det ovannämnda tillägget. Detta är som framgår avpropositionen förutsett genom motivuttalanden i samband med reformen av 2 kap.TF (prop. 1975/76:160 s. 135). Utskottet instämmer beträffande myndighetsbegreppet iuttalandet i proposifionen att det inte är lämpligt att låta sekretesslagenvara tillämplig på andra organ än sådana som med säkerhet kananses omfattas av offentlighetsprincipen. Den lösning som valts i propositionenmåste med hänsyn härtill godtas. Utskottet vill i sammanhanget framhålla, atten utvidgning av offentlighetsprincipen till nya områden, t. ex. till enskildasubjekt som anförtrotts viss myndighetsutövning, kan bli aktuell i framliden.Detta förutskickades redan i proposition 1975/76:160 (s. 18 och 74). som fått till uppgift bl. a. att göra en sådan utredning tillsattes1978 (Kn 1978:01). KU1984/85:6 y 3 Det kan i sammanhanget också erinrasom att begreppet allmänna inrättningar på initiativ numerautmönstras ur lagstiftningen. I ett yttrande till skatteutskottet framhöllkonsfitufionsutskottet följande beträffande användande av detta uttryck (SkU1980/81:19, KU 1980/81:4 y): Uttrycket allmänna inrättningarförekommer regeringsform och syftar där närmast på institufioner somnumera är att anse som myndigheter. I den nya regeringsformen används intetermen allmänna inrättningar. Däremot förekommer den på många håll i annanlagstiftning. Vad som avses med begreppet är emellertid enligt utskottetsmening oklart. För den händelse med "allmänna inrättningar" skullemenas några institutioner av halvofficiell prägel men utan myndighetskaraktärbör självfallet beredas fillfälle att ta ställning till om den i 46 §taxeringslagen stadgade uppgiftsskyldigheten bör omfatta dessa organ på vilkaoffenfiighetsprincipen i så fall inte är tillämplig och därmed heller intesekretesslagen. I avvaktan härpå förordar utskottet att den aktuellauppgiftsskyldigheten ändras till att avse endast myndigheter. biföll ensocialdemokratisk mofion (KU 1981/82:7) vari begärts en utmönstring avbegreppet allmänna inrättningar i lagstiftningen. pågår åtgärder idetta syfte (se t. ex. redogörelsen i prop. 1984/85:117 s. 19). Regeringsrätten har i en dom förklaratatt tredje löntagarfondsstyrelsen är att anse som myndighet itryckfrihetsförordningens och sekretesslagens mening. Justitieombudsmannen har i ett beslut den8 förklarat sig anse att löntagarfonderna inte står under hansfillsyn. Mot bakgrund av den i detföregående lämnade redovisningen kan konstateras att frågan om allmännapensionsfondens rättsliga ställning är omstridd. De skilda synsätten berornärmast på olika tolkningar av begreppet myndighet. Utskottet har för sin delinte funnit anledning att frångå den ståndpunkt som utskottet intog ilöntagarfondsärendet och som hade stöd bl. a. i lagrådets yttrande. Det börnämnas att ställningstagande i första hand motiverades av att enutländsk medborgare inte borde utestängas från möjligheten att representeralöntagarintressen i ett sådant organ som en löntagarfondsstyrelse. De nuaktuella motionerna bör således enligt utskottets mening avstyrkas. Ärendet har aktualiserat frågan om myndighetsbegreppet ärtillräckligt preciserat i vår rättsordning. Utskottet kommer senare under dettariksmöte med anledning av. en motion av () att ta ställningfill frågan om en utredning av myndighetsbegreppet är påkallad. j;*oj KU1984/85:6 y 4 Närvarande: (), (), YngveNyquist (s), (), (), (), (), (), (), (), (), (vpk), (), AxelWennerholm (m) och (). Avvikande mening av (), (), (), (), OveEriksson (m), Axel () och () vilka ansett attutskottet i stället för det stycke som börjar "Mot bakgrund" ochslutar "mening avstyrkas" bort anföra följande; Enligt regeringsrättens beslut är löntagarfondsstyrelsernaatt betrakta som myndigheter i tryckfrihetsförordningens och sekretesslagensmening. Med detta ställningstagande från landets högsta förvaltningsdomstolmåste enligt utskottets mening konstateras att löntagarfondernas styrelserfillhör de organ vars ledamöter enligt 11 kap. 9 § regeringsformen skall varasvenska medborgare. I avvaktan på att löntagarfonderna avskaffas anserutskottet därför att 31 § lagen (1983:1092) med reglemente för allmännapensionsfonden bör ändras på sätt som föreslås i de aktuella motionerna.Därmed kommer samma regler att gälla för ledamotskap i löntagarfondsstyrelsernasom för ledamotskap i de allmänna pensionsfondernas styrelser (4 och 30 §§). minab/gotab 1985 82562