yttr · G805LU2 · 1984-12-31 00:00:00 — 1984/85:2 y över riktlinjer för det framtida arbetet mot ekonomiskbrottslighet m. m. 1984/85:32) har hemställt omlagutskottets yttrande över proposition 1984/85:32 om riktlinjer för detframtida arbetet mot ekonomisk brottslighet m.m. jämte de med anledning avpropositionen väckta motionerna 1984/ 85:93 av m.fl. (fp),1984/85:94 av m.fl. (vpk), 1984/85:95 av m. fl. (c) och1984/85:96 av m. fl. (m). Lagutskottetfår anföra följande. I propositionen gör statsrådet I. vissa allmännauttalanden om arbetet mot ekonomisk brottslighet och bereds genompropositionen tillfälle att ta del av dessa. Till propositionen har fogatsbilagor från och . Ijustitiedepartementets bilaga föreslås att skall godkänna deriktlinjer för det framtida arbetet mot ekonomisk brottslighet somjustitieministern angett i bilagan. Vidare bereds tillfälle att tadel av vad justitieministern anfört om de överväganden som gjorts i anslutningtill olika förslag om åtgärder mot ekonomisk brottslighet. Liksom i propositionen understryks i motionerna behovet avkraftfulla åtgärder mot ekonomisk brottslighet på olika områden. När det gällermetoderna att bekämpa denna brottslighet lämnas i de tre borgerliga motionernaemellertid vissa från propositionen avvikande synpunkter. Vidare föreslås idessa motioner olika uttalanden om kompletterande åtgärder i brottsbekämpandesyfte. I motion 94 (vpk) ansluter sig motionärerna i huvudsak till regeringensförslag men lämnar därutöver vissa förslag till särskilda åtgärder. begränsar sitt yttrande till sådanauttalanden och förslag i bilaga och i motionerna som hardirekt anknytning till utskottets beredningsområde. Utskottet vill till en början erinra om att utskottettidigare i olika sammanhang har framhållit att det förekommer att detcivilrättsliga regelsystemet används i illojala och brottsliga syften.Utskottet har därvid strukit under behovet av att vissa delar av dencivilrättsliga lagstiftningen ses över som ett led i bekämpandet av ekonomiskbrottslighet. De förslag beträffande regler om bulvanförhällanden och s. k.ansvarsgenombrott som redovisas i propositionen har sålunda sin grund i en avriksdagen på utskottets hemställan begärd utredning av nämnda förhållanden (LU1982/83:16). I 1984/85. LU1984/85:2 y LU1984/85:2 y 2 Utskottet har sar-ntidigt pekat på att ändringar ibrottsförebyggande syfte i den civilrättsliga regleringen emellertid oftainnebär svåra avvägningsproblem. Utskottet har betonat att en utgångspunkt fören lagöversyn måste vara att denna inte får hämma eller försvåra seriösnäringsverksamhet. De i propositionen föreslagnariktlinjerna för det framtida reformarbetet tar sikte på dels detstraffrättsliga förfarandet i vid mening, dels den allmänna uppbyggnaden avrättsliga och administrativa system. Från de synpunkter lagutskottet har attanlägga är det endast den senare delen som har intresse. Riktlinjerna är idenna del allmänt hållna och synes i huvudsak ha accepterats av motionärerna.Endast i motion 96 (m) anförs vissa kritiska synpunkter och då framför allt närdet gäller vissa uttalanden i anslutning till riktlinjerna. Utskottet anser för sin del att de föreslagna riktlinjernaför en allmän uppbyggnad av rättsliga och administrativa system och som kansammanfattas i stöd för seriös näringsverksamhet, kontrollpolitiskmedvetenhet, enhetlighet, samordning, självsanering och användandet av andrastyrmedel än straff utgör en god grund för fortsatta lagstiftningsåtgärder närdet gäller att förebygga ekonomisk brottslighet. Vad som sägs om attlagstiftning och kontrollsystem skall utformas med sikte på att utgöra ett stödför den seriösa näringsverksamheten står också i god överensstämmelse med deuttalanden utskottet tidigare gjort i olika sammanhang i fråga om dencivilrättsliga lagstiftningen. Utskottet har inte funnit det meningsfullt att i detaljgranska alla de olika uttalanden som görs i anslutning till riktlinjerna ochsom huvudsakligen har betydelse för andra rättsområden än sådana somlagutskottet har att behandla. Motsvarande gäller också i princip uttalandena imotion 96 (m). När det gäller den riktlinje som rör användandet av andrastyrmedel än straff har emellertid motionärerna i motion 96 uttalat att de intekan godta denna. Riktlinjen innebär att i valet mellan straffrättsliga ochandra samhälleliga kontroll- och sanktionsmetoder de senare bör ha företräde.Motionärerna anser att denna riktlinje bl. a. kommeratt leda till en försämradrättssäkerhet för den enskilde eftersom tillämpningen av kontroll- ochsanktionsmetoder ankommer på administrativa myndigheter och inte pådomstolarna. Vidare anser motionärerna att riktlinjen innebär att den enskildenormalt sett kommer att befinna sig i underläge i förhållande till vederbörandemyndighet. Utskottet vill framhålla att det på det civilrättsligaområdet är vanligt att domstolarna har att tillämpa andra sanktionsmedel änstraff, t. ex. skadestånd, vitesföreläggande eller åläggande av personligtbetalningsansvar. I olika sammanhang har utskottet uttalat att sådanasanktioner kan ge en drabbad part ett bättre skydd än en straffsanktion ochdärför i vissa fall kan vara att föredra. Utskottet kan hänvisa exempelvis tillbetänkandet LU 1977/78:10 där utskottet behandlade bl. a. problemen med hur manskall komma till rätta med det ökande antalet patentintrång. Utskottet konstateradeatt patentlagens straffregler hade haft ringa effekt och att även LU1984/85:2 y 3 skadeståndssanktionen var ineffektiv. Enligt utskottetsmening borde man pröva införandet av vitesförbud som sanktion och vidare bordeskadeståndsprocessen göras effektivare. Utskottet hemställde därför i sitt avriksdagen godkända betänkande att sanktionssystemet inom patenträtten skullebli föremål för översyn. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet attmotionärernas kritik mot den föreslagna riktlinjen har föga relevans på detcivilrättsliga området. Enligt utskottets mening bör den aktuella riktlinjenkunna läggas till grund för lagstiftning på detta område. Utskottet kan såledesinte ställa sig bakom yrkandet i motion 96 i denna del. I motion 95 (c) läggs fram förslag till vissakompletterande riktlinjer för arbetet med att bekämpa den ekonomiskabrottsligheten. Med hänsyn till att förslagen i huvudsak faller utanförlagutskottets beredningsområde föranleder de inga närmare uttalanden frånutskottets sida. Även i motion 94 (vpk) läggs framförslag till kompletterande åtgärder. De förslag som har anknytning tilllagutskottets beredningsområde rör införandet av s.k. namnkarantän samtpatent- och registreringsverkets registerfö-ring. Med namnkaraniän åsyftar motionärerna att patentverketskall ha möjlighet att hålla ett firmanamn, som blir ledigt, i karantän enviss tid innan det får övertas av ett annat bolag. Enligt aktiebolagslagen (ABL) skall aktiebolag ha firma,dvs. en benämning under vilken verksamheten skall bedrivas. Firman skall angesi bolagsordningen och skall jämte övriga föreskrivna uppgifter angående bolagetregistreras hos patent- och registreringsverket. Också ändringar av firma skallregistreras och ändringarna får inte verkställas förrän registrering skett. Firmalagen, som också är tillämplig på bl. a.handelsbolags och ekonomiska föreningars firmor, ger näringsidkaren ensamrätttill firma. Ensamrätten förvärvas genom registrering eller inarbetning.Registrering får inte ske bl. a. om firman är förväxlingsbar med registreradeeller inarbetade varumärken eller firmor. Prövningen av om en föreslagen firmastrider mot firmalagen utförs av registreringsmyndigheten, dvs. beträffandeaktiebolag av patentverket samt i fråga om handelsbolag och ekonomiskaföreningar av vederbörande länsstyrelse. 1 firmalagen finns också bestämmelser om överlåtelse avfirma. a. gäller att firma endast får överlåtas i samband med dennäringsverksamhet i vilken firman används. Förbudet kan emellertid kringgås påså sätt att ett aktiebolag genom ändring av bolagsordningen antar ny firmavarefter den gamla avregistreras. Den gamla firman kan antasav ett annat bolag. När ett aktiebolag byter firma skall enligt ABL länsstyrelsengenast underrättas härom. Underlåter bolaget att underrätta kanregistrering av firmaändringen vägras. 1' 1984/85. LU1984/85:2 y 4 Bestämmelsen om skyldighet föraktiebolag att underrätta kom och trädde i kraft den1 (prop. 1979/80:143, LU 1980/81:4). Till grund för lagstiftningenlåg brottsförebyggande rådets promemoria (BRÅ PM 1979:5) Aktiebolagslagen -förstärkt skydd för det bundna kapitalet. 1 promemorian framhölls attfirmabyten ofta ingick som ett led i en rad åtgärder som syftade till attvilseleda borgenärer och andra intressenter. Enligt promemorian kunde deproblem som firmabytena aktualiserar endast delvis avhjälpas genom införande ifirmalagen av en bestämmelse om karenstid så att avregistrerad firma inte fårinregistreras på nytt innan förflutit. 1 promemorian konstaterades,att manipulationer med firmabyten torde vara vanligast i aktiebolag och att detdärför var påkallat med föreskrifter i ABL som begränsar rätten att byta firma.På grund härav föreslogs att beslut om ändring i bolagsordningen av bolagetsfirma skulle få registreras endast om vissa närmare angivna krav uppfyllts. 1proposition 1979/80:143 anförde departementschefen att BRÅ:s förslag skulleendast ge begränsade fördelar när det gällde att motverka den ekonomiskabrottsligheten men medföra betydande administrativa nackdelar.Departementschefen föreslog därför att uppgiftsskyldigheten till länsstyrelsenskulle införas som en mindre långtgående åtgärd. 1 sitt av godkända betänkande LU 1980/81:4anförde utskottet att firmabyten kan ingå som ett led i ekonomisk brottsligheteller i en eljest illojal verksamhet. Enligt utskottets mening framstod detdärför som angeläget att åtgärder vidtas som kan motverka alt en bolagsordningändras av illojala skäl. borde det emellertid beaktas attutgångspunkten måste vara att bolagsledningen har full frihet att bedöma närdet finns skäl att byta firma. Enligt utskottet innebar förslaget ipropositionen en rimlig lösning när det gällde att komma till rätta med deproblem som det var fråga om. Förslaget gav nämligen möjligheteratt förhindra att ett bolag- som då syntes kunna ske - gled ur kontrollsystemetpå grund av att det bytt firma. Problemen med firmabyten som led i ekonomisk brottslighetbehandlades ånyo av med anledning av en motion med yrkandeom införande av namnkarantän. Utskottet konstaterade i betänkandet LU 1982/83:36att underlag då ännu saknades för en bedömning av huruvida den nya regeln omuppgiftsskyldighet till innebar en tillfredsställande lösning avproblemen med firmabyten. Ytterligare erfarenheter borde därför avvaktas innanman övervägde en skärpning av lagstiftningen. Motionen avslogs av . Enligt utskottets mening saknas alltjämt underlag för enbedömning av om det behövs någon skärpning av reglerna om registrering avfirma. Utskottet kan därför inte biträda förslaget i motion 94 att nuskall uttala att införandet av namnkarantän skall tas med bland riktlinjernaför det framtida arbetet mot ekonomisk brottslighet. LU1984/85:2 y 5 I motion 94 anförs vidare att detfinns skäl till förändringar även när det gäller registerverksamheten vidpatentverkel. Motionärerna hänvisar till att bolagsstyrelsen är skyldig attårligen till patentverket anmäla vilka som sitter i bolagets styrelse. Enligtmotionärerna visar erfarenheterna att dessa uppgifter inte utnyttjas pårationellt sätt. Detta förhållande har, framhåller motionärerna, lett till attdet fortfarande inte är möjligt att i aktiebolagsregistret söka på person ochdärigenom erhålla en någorlunda aktuell förteckning över vilka styrelser enviss person sitter i. Motionärerna anser att det nu är tid att ta upp ettförslag som utarbetats inom BRÅ och som tidigare avvisats av statsmakterna.Förslaget innebär att en skyldighet införs för styrelseledamot, som avgår, attgenast anmäla sin avgång till bolagsregistret. Iakttas inte skyldigheten blirledamoten solidariskt ansvarig med bolaget för uppkommande förpliktelser.Förslaget har enligt motionärerna den fördelen att det är den enskildeledamoten och bolaget som får ett intresse av att bevaka att omregistreringsker och inte endast som patentverket. Enligt ABL skall ett aktiebolag för registrering iaktiebolagsregistret anmäla vem som utsetts till styrelseledamot, verkställandedirektör, suppleant och firmatecknare samt lämna uppgift om bl. a.funktionärernas personnummer och postadress. Bolaget är också skyldigt attanmäla när tidigare registrerade förhållanden ändras. Någon motsvarandeskyldighet att anmäla bolagsfunktionärernas personnummer och postadress fannsinte enligt aktiebolagslag och ABL medförde inte någon skyldighet förbolagen att komplettera äldre registreringsanmälningar med sådana uppgifter.För personer som kvarstod i bolagsregistret från tiden före ikraftträdandet avABL saknades alltså till en början dessa uppgifter. Genom en lagändring infördes, såsom motionärernapåpekat, en skyldighet för aktiebolag att till bolagsregistret sända inen aktuell förteckning över styrelseledamöter, verkställande direktör m. fl.jämte uppgift om deras personnummer och postadress. Förteckningen är inteavsedd att användas för komplettering av tidigare registeruppgifter men kanutnyttjas för stickprovskontroller av att uppgifterna i bolagsregistret ärriktiga. För att göra det möjligt för patentverket att kompletterabolagsregistret med uppgifter om personnummer och postadress på de personer somregistrerats före ikraftträdandet av ABL antog 1983 en särskild lagsom ålade aktiebolagen att före anmäla sådana uppgifter förregistrering. I detta sammanhang vill utskottet också peka på attaktiebolagsregistret varit upplagt som ett kortregister, ordnat efter bolagensorganisationsnummer. har det pågått en överföring avaktiebolagsregistret till ett databaserat register och därvid registreras bl.a. bolagsfunktionärernas personnummer. Denna överföring har genomförts.Sedan registret sålunda omlagts till ett databaserat register ochkompletterande uppgifter införts om bolagsfunktionärer, som utsetts föreikraftträdandet av ABL, är det numera möjligt att i registret söka på person LU1984/85:2 y 6 och att därvid erhålla aktuella uppgifter. Motionärernaspåstående att så inte lär vara fallet är följaktligen felaktigt. Enligt utskottets mening är det givetvis angeläget attuppgifterna i aktiebolagsregistret beträffande styrelseledamöter och andrafunktionärer i ett bolag hålls aktuella. Med nuvarande lagstiftning är detta iprincip möjligt. En förutsättning är dock att aktiebolagen iakttar sinskyldighet att anmäla aktuella ändringar. Om ett bolag underlåter att göradetta får patentverket utfärda ett föreläggande för bolaget att inkomma mderforderliga uppgifter. Som framhålls av motionärerna har frågan om en skärpningav anmälningsskyldigheten beträffande byten av styrelseledamöter m. fl.övervägts av BRÅ. I promemorian (BRÅ PM 1979:5) Aktiebolagslagen - förstärktskydd för det bundna kapitalet framfördes tanken på en skyldighet för avgåendestyrelseledamot att anmäla avgången till bolagsregistret vid äventyr attvederbörande skulle bli solidariskt ansvarig för bolagets förpliktelser.Förslaget ansågs emellertid redan i promemorian alltför drastiskt och blev inteheller förelagt . Frågan kom emellertid ändå upp i 1982 medanledning av ett motionsyrkande. hänvisade i sitt betänkande (LU1982/83:16) till den införda skyldigheten för bolagen att sändain en aktuell förteckning över styrelseledamöter m. fl. och framhöll att detsaknades underlag för en bedömning av huruvida den nya regeln innebar entillfredsställande lösning på registreringsproblemen. Motionen avslogs avriksdagen. Frågan prövades ånyo i samband med attriksdagen bl. a. antog den ovan redovisade lagen om viss uppgiftsskyldighet föraktiebolag. hänvisade i sitt betänkande i ärendet (LU 1982/83:36)till att det ännu saknades underlag för en bedömning av huruvida 1981 årslagändring varit effektiv. Vidare pekade utskottet på att den nya lagen omuppgiftsskyldighet till aktiebolagsregistret skulle komma att medföra enkontroll av ett stort antal äldre registeruppgifter. Enligt utskottets meningborde erfarenheterna av den tidigare genomförda och den i det då aktuella ärendetföreslagna lagstiftningen avvaktas innan man övervägde en ytterligare skärpningav lagstiftningen. Motionen borde därför avslås. biföll utskottetshemställan därom. När fråga om en skärpning av bestämmelserna omanmälningsskyldighet till aktiebolagsregistret nu åter väckts vill utskottetpeka på att det är först som den senast genomförda lagändringen och dentekniska omläggningen av bolagsregistret fått full effekt. Enligt utskottetsmening är det för tidigt att nu ta ställning till om det kan finnas ett behovav en ytterligare skärpning av lagstiftningen. Först måste erfarenheterna avden nu genomförda ordningen avvaktas. Utskottet avstyrker därför bifall tillmotion 94 även i denna del. I propositionen liksom även imotionerna förs vissa allmänna resonemang om rättssäkerhet och rättsskydd. Motbakgrund av den debatt om dessa frågor som förts i massmedia med anledning aveko-kommissionens olika förslag LU1984/85:2 y 7 anser utskottet det värdefullt att i propositionen görs eningående analys av rättssäkerhetsbegreppet och att det uttryckligen understryksatt en given utgångspunkt för reformarbetet mot deh ekonomiska brottslighetenär att arbetet måste genomföras utan att berättigade krav på rättssäkerhet ochintegritet åsidosätts. Rättssäkerhetsproblematiken tas i propositionen emellertidupp till behandling främst i samband med de riktlinjer som bör gälla förreformarbetet med det straffrättsliga förfarandet. Med hänsyn härtill och tillatt i propositionen inte begärs något ställningstagande av till vadsom anförs i propositionen i denna del avstår utskottet från att i dettasammanhang närmare diskutera rättssäkerhetsfrågorna. Enligt utskottets meningfår tillgodoseende av de särskilda rättssäkerhetsaspekter som bör läggas påcivilrättslig lagstiftning ingå som ett naturligt led i den prövning riksdagenhar att underkasta de olika förslag om åtgärder mot ekonomisk brottslighet somregeringen enligt vad som aviseras i propositionen kommer att föreläggariksdagen. I bilagalämnas vidare en redovisning över regeringens reformplaner i anslutning tilleko-kommissionens olika förslag. Flera förslag har anknytning tilllagutskottets berednirtgsområde. Enligt utskottets mening bör dock någondiskussion om regeringens överväganden med anledning av förslagen inte göras idetta sammanhang utan bör anstå till dess konkreta förslag har förelagtsriksdagen. Utskottet vill tillägga att frågan om en effektivare företagsrevisronredan behandlats av utskottet (LU 1984/ 85:13) samt att de aviserade direktivenför en utredning om betalningsansvar ret för juridiska personers skulder m.m.beslutats av regeringen (Dir. 1984:41). Enligt direktivenskall kommittén dels kartlägga i vilka fall det kan finnas behov av regler omannans betalningsansvar för skulder i aktiebolag och ekonomiska föreningar samtföreslå lämpliga tegler och ange konsekvenserna av dessa, dels överväga ivilken utsträckning juridiska personer bör tillåtas som delägare ihandelsbolag, dels ock överväga om det är ändamålsenligt att införa regler omekonomiskt ansvar för huvudmannen och att vidta andra åtgärder för att kommatill rätta med de missförhållanden som är förenade med bulvanskap. Närvarande: (), (),(), (), (), iGamleby (s), (), (), (),(), (), (), Per (vpk), ()* och i (m). * Ej närvarande vid yttrandets justering. LU1984/85:2 y 8 , , ochSten i (alla m) anser att den del av utskottets yttrande som börjar på s. 2 med "Utskottet vill" och slutar på s. 3 med "denna del"bort ha följande lydelse: Utskottet anser att den kritik som motionärerna anför motden föreslagna riktlinjen har sin betydelse framför allt för andra rättsområdenän det civilrättsliga. När det gäller civilrättslig lagstiftning kan, såsomutskottet i olika sammanhang framhållit, understundom andra sanktioner änstraff ge en drabbad part ett bättre skydd än en straffsanktion och är därför ivissa fall att föredra. Det bör emellertid understrykas att det i sådana fallär domstolar och inte administrativa myndigheter som ålägger sanktionerna.Annorlunda förhåller det sig när det gäller t. ex. näringsrättslig ochskatterättslig lagstiftning. I sådan lagstiftning ankommer det som regel påadministrativa myndigheter att ålägga andra sanktioner än straff, och oftabefinner sig då den enskilde, såsom motionärerna påpekar, i ett underläge iförhållande till vederbörande myndighet. Utskottet vill tillägga att detemellertid även inom det civilrättsliga området kan finnas behov avstraffrättsliga sanktioner. Särskilt torde detta gälla i fråga om sådancivilrättslig lagstiftning som har inslag från andra rättsområden, t. ex.näringsrättsliga inslag. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet det intelämpligt att som en generell regel för det fortsatta arbetet mot den ekonomiskabrottsligheten ange att andra samhälleliga kontroll- och sanktionsmetoder änstraffrättsliga bör prioriteras vid uppbyggande av rättsliga system. mening måste man inom det civilrättsliga området från fall till falloch med utgångpunkt i vilket syfte en viss lag skall tillgodose pröva vilkasanktioner som bör tas in i lagen. På anförda skäl biträder utskottet förslageti motion 96 att den aktuella riktlinjen bör utgå. Per (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 4 som börjar med "Enligt utskottets" och slutar med"ekonomisk brottslighet" bort ha följande lydelse: Utskottet vill peka på att det alltjämt förekommer attfirmabyten ingår som ett led i ekonomisk brottslighet. Det är således uppenbartatt vidtagna åtgärder inte varit tillräckliga för att komma till rättamed de illojala firmabytena. Enligt utskottets mening bör därför reglerna omfirmabyten ses över. Härvid synes det av motionärerna framlagda förslaget ominförande av s. k. namnkarantän, dvs. en viss karenstid, under vilken ettföretag inte får anta det lediga namnet, kunna utgöra en lämplig lösning påproblemet. En karenstid har också den fördelen att den ju inte hindrar normalaöverlåtelser av ett helt företag (verksamheten jämte firmanamnet). LU1984/85:2 y 9 därför förslaget i motion 94 att införande av namnkarantänskall tas med bland riktlinjerna för det framtida arbetet mot ekonomiskbrottslighet. dels att den del av utskottetsyttrande på s. 6 som börjar med "När fråga" och slutar med"denna del" bort ha följande lydelse: Som utskottet anfört i det föregående är det angeläget attuppgifterna i aktiebolagsregistret beträffande styrelseledamöter och andrabolagsfunktionärer hålls aktuella. Underlåter ett bolag att fullgöra sinanmälningsplikt, något som inte torde vara ovanligt när det gäller oseriösaföretag, blir patentverket tvunget att påtala att anmälan inte inkommit och vidvite kräva fullgörande av anmälningsskyldigheten. I sådana fall kan det dröjaen avsevärd tid innan bolagsregistret kompletteras. Om motionärernasförslag-att en avgående styrelseledamot skall vara skyldig att genast anmälaavgången till bolagsregistret vid äventyr att ledamoten eljest blir solidarisktansvarig för bolagets förpliktelser - genomförs kommer det att ligga i denavgående styrelseledamotens intresse att se till att en anmälan om förändringkommer in till patentverket. Med en sådan ordning kan man räkna med att få ettbetydligt aktuellare bolagsregister än det nuvarande. Enligt utskottets meningbör en regel av det slag som motionärerna föreslagit inte innebära någraproblem för "seriösa" näringsidkare. På anfördaskäl tillstyrker utskottet motion 94 i denna del.