yttr · G805NU7 · 1984-12-31 00:00:00 — omenergibeskattningen (prop. 1984/85:120) 1 proposition 1984/85:120 omriktlinjer för energipolitiken föreslår regeringen bl, a, att skallgodkänna de riktlinjer som föredragande statsrådet har förordat i fråga omenergianvändningen (mom, 8, delvis). En del av dessa riktlinjer gällerenergibeskattningen. Till den nämnda delen av propositionen anknyter motion1984/85:559 (m) yrkande 11 (delvis) från allmänna motionstiden och motion1984/85:2878 (c) yrkande med anledning av propositionen. Ytterligare ett antal krav i de motioner som har väcktsmed anledning av propositionen gäller beskattningen av energi, nämligen inomföljande ämnesområden: beskattning av kol motion 1984/85:2876 (m) yrkande 12 och motion 1984/85:2878 (c) yrkande 24, beskattning av naturgas motion 1984/85:2878 (c) yrkande 23(delvis), beskattning av etanol motion 1984/85:2878 (c) yrkande 1 o(delvis), skatt på viss elkraft motion 1984/85:2866 (vpk) yrkande2, skattebefrielse för av kopplingsbara elpannor motion 1984/85:2878 (c) yrkande 9. har berettnäringsutskottet tillfälle att yttra sig över ett annat förslag i propositionen(mom, 6), vilket har överlämnats till skatteutskottet. Det gäller enlag om ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt. Lagändringen innebärförbättrade villkor vid utnyttjande av vissa små vattenkraftverk. harnäringsutskottet beretts tillfälle att yttra sig över följande motioner:1984/85:457 (vpk) om höjd produktionsavgift på vattenkraft, m, m,,1984/85:1147 (c) om skattefri elproduktion vid små vattenkraftverk,1984/85:1230 (c) om begränsning av skattefriheten för s, k, avkopplingsbaraelpannor och 1984/85:2368 (c) om energibeskattningens utformning, Ytteriigare ett antal motioner om energibeskattningen frånallmänna motionstiden har hänvisats till skatteutskottet. För att möjliggöra ensamlad bedömning av frågor rörande energibeskattningen överiämnar näringsutskottet- under förutsättning av skatteutskottets medgivande - till skatteutskottetdet inledningsvis nämnda avsnittet i proposition 1984/85:120 och demotionsyrkanden som anges i de båda första styckena ovan. I ämnet villnäringsutskottet anföra följande. 1 1984/85. NU1984/85:7 y NU 1984/85:7. y - 2 Vid beslut om riktlinjer förden framtida energiskattepolitiken (prop. 1983/84:28, SkU 1983/84:9, rskr.1983/84:96 och 97) fastslogs att en grundläggande princip förenergiskattepolitiken skulle vara att främja de energiinvesteringar föroljeersättning och energihushållning som borde genomföras under 1980-talet.Hänsyn borde också tas till olika energikällors effekter på miljön,bytesbalansen, försörjningstryggheten, sysselsättningen och den industriellautvecklingen. ,som då yttrade sig till skatteutskottet (NU 1983/84:4 y), tillstyrkteregeringens förslag och utvecklade närmare sin syn på energiskattepolitikenmera allmänt och beträffande olika delfrågor. De meningsskilj-aktigheter somförelåg vid utskottsbehandlingen framgår av yttrandet, till vilket fogades ettantal avvikande meningar. I vissa av de delfrågor som återkommer i form avmotionsyrkanden kommer näringsutskottet i det följande att utan ytterligarekommentarer hänvisa till vad som har sagts i det nämnda yttrandet. nu aktuella propositionen anförs (avsnitt 5.1, s. 56) i fråga om rikthnjerför energianvändningen bl. a. att det bör vara en utgångspunkt för denfortsatta inriktningen av samhällets styrning av energianvändningen att prisetpå energi spelar en avgörande roll för vilka åtgärder som vidtas för atthushålla med energi och för att övergå från ett energislag till ett annat. Medpris menas det pris som användaren får betala, dvs. priset inkl. skatter ochavgifter. Priset på energi bör medvetet och aktivt användas för att åstadkommaen effektiv och rationell energianvändning. Statsmakternas viktigasteinstrument för att direkt påverka priset på energi är energibeskattningen.Skatteinstrumentet skall användas aktivt i energipolitiken. erinrar vidare om beslut om riktlinjer för den framtidaenergiskattepolitiken och anför sammanfattningsvis (s. 58) attenergibeskattningen aktivt och medvetet skall utnyttjas för att åstadkomma eneffektiv och rationell energianvändning. Itre motioner framförs kray på att skall uttala sig om riktlinjer förenergiskattepolitiken på ett övergripande plan. Deriktlinjer som anges i moderata samlingspartiets partimotion 1984/ 85:559 har ikorthet följande innebörd. Energiskattesatserna skall i princip varaenergineutrala. Avsteg från denna huvudprincip torde dock få göras vidbeskattningen av drivmedel. En förnyad översyn av hur olika energislag skallbeskattas bör genomföras. Därvid bör övervägas en övergång till mervärdeskattpå energiområdet. Centerpartietsammanfattar i partimotionen 1984/85:2878 sina förslag till riktlinjer förenergibeskattningen enligt följande. Importerade och miljökrä-vandeenergiråvaror såsom kol och olja bör ha en energilikformig beskattning.Importerade miljövänliga energikällor bör kunna få en viss "miljörabatt",vilket innebär att skatten sätts lägre än vad en energilikformig NU1984/85:7 y 3 beskattning med olja skulle motivera. Inhemska fastabränslen och alternativa drivmedel producerade på inhemska råvaror bör ejbeskattas. Undantag från en energilikformig beskattning med olja bör kunnagöras för drivmedel och en lägre beskattning ske när ekonomiskt rimligasubstitut saknas. I motion 1984/85:2368 (c) begärs ett riksdagsbeslut om attenergibeskattning i ökad omfattning skall tillgripas för att göra fortsattenergisparande lönsamt för energikonsumenterna. ansluter sig till regeringens förslagtill riktlinjer i fråga om energianvändningen i här aktuell del. Det finnssålunda enligt näringsutskottets uppfattning starka energipolitiska skäl föratt staten genom beskattning av energi bör aktivt verka för en effektiv ochrationell energianvändning. Som grundläggande princip för energiskattepolitikenbör gälla att den skall främja de energiinvesteringar för oljeersättning ochenergihushållning som bör genomföras . De allmänna riktlinjerför energibeskattningen som beslöt om bör stå fast. Isitt yttrande (NU 1983/84:4 y) till skatteutskottet med anledning av den dåframlagda propositionen om energibeskattningen tog näringsutskottet ställningmot förslag om en övergång till mervärdeskatt på energiområdet.Näringsutskottet har fortfarande samma uppfattning i denna fråga. Av vad härhar anförts framgår att näringsutskottet inte ställer sig bakom de krav påändrade riktlinjer för energiskattepolitiken som framförs i de nu aktuellapartimotionerna. Inte heller finner näringsutskottet det motiverat med ettuttalande av om att energibeskattning skall tillgripas i ökadomfattning, vilket begärs i motion 1984/85:2368 (c). Vad nu har sagts innebär att näringsutskottet tillstyrkerpropositionen i här behandlad del och avstyrker motionerna i motsvarande delar. De förslag om skatt på kol ochnaturgas som framförs i motionerna 1984/85:2876 (m) och 1984/85:2878 (c) liggerhelt i linje med motionsyrkanden som näringsutskottet behandlade i sittyttrande NU 1983/84:4 y. har för övrigt så sent som förraåret tagit ställning till motionsyrkanden av samma innebörd som de här aktuellai motion. hänvisar till sitt tidigare yttrandei ämnet, där de olika meningsyttringarna klart har kommit till uttryck, liksomtill den nämnda riksdagsbehandlingen, I motion 1984/85:2878 (c) påyrkasett uttalande av om alternativa drivmedel. Den del av yrkandet somnäringsutskottet tar upp här gäller krav på att en introduktion av etanol somdrivmedel i första hand borde stimuleras genom att etanol producerad påinhemska råvaror befrias frän skatt i likhet med andra inhemska bränslen. 1 *1984/85.17 saml. NU1984/85:7 y 4 vill här försterinra om att utskottet har att ta ställning till en rad motionsyrkandenrörande introduktion av etanol som drivmedel. De behandlas i näringsutskottetsbetänkande NU 1984/85:30. Vidare noterar utskottet att skatteutskottet skallbehandla ytterligare ett antal motionsyrkanden med samma syfte som det häraktuella. I propositionen behandlas frågan om etanol som drivmedel iett avsnitt som rör introduktion av alternativa drivmedel. överväganden (s. 214) mynnar ut i slutsatsen att ytterligareutredningsinsatser erfordras när det gäller etanolens framtida roll inomtransportsektorn. En särskild utredning aviseras (s. 215) för att klarläggaförutsättningarna för låginblandning av motoralkoholer i bensin. Regeringen hari mars beslutat att tillkalla en parlamentarisk utredning. Utredningen skall enligt pressmeddelande frånindustridepartementet undersöka dels möjligheterna att använda olikamotoralkoholer i ren form i framför allt tyngre fordon, dels förutsättningarnaför låginblandning av motoralkoholer i bensin. Det gäller bl. a. att närmareklarlägga behovet av kompletterande åtgärder i fordon och idistributionssystemet. I första hand skall undersökas möjligheterna att produceramotoralkoholer ur inhemska råvaror. Det gäller bl. a. etanol ur spannmål ochmetanol eller etanol ur cellulosa. En förutsättning för en sådan produktionanges vara att motoralkoholerna kan produceras på ett konkurrenskraftigt sätt. Utredningen skall även klarlägga konsekvenserna för olikasamhällssektorer vid en produktion av motoralkoholer, bl. a. konsekvensernafrån jordbruks-, beredskaps-, hälso- och miljösynpunkt. I uppdraget ingår ocksåatt överväga olika förutsättningar för att få till stånd en introduktion avmotoralkoholer. hälsar med tillfredsställelse att enallsidig utredning nu kommer till stånd om användning av motoralkoholer somdrivmedel, bl. a. låginblandning av etanol i bensin. Härvid räknar utskottetmed att frågan om skattebefrielse för motoralkoholer producerade av inhemskaråvaror kommer att analyseras och övervägas som ett alternativ av utredningen,förutsatt att dess samlade bedömning leder fram till slutsatsen att enintroduktion på ett eller annat sätt bör stimuleras av statsmakterna. uppfattning finns det inte - utifrån enbartenergi- och industripolitiska utgångspunkter - skäl att föranstalta omskattebefrielse för etanol producerad på inhemska råvaror. Det kan dock blianledning för regeringen att på nytt pröva frågan när ett allsidigtbeslutsunderlag föreligger. avstyrker sålunda motion 1984/85:2878 (c)i ifrågavarande del. NU 1984/85:7 y 5 har, såsom redovisas ipropositionen (s. 143 f.; bilagedelen s. 298 f.), på regeringens uppdraggenomfört en utredning (1984:4) om små vattenkraftverk. Verket föreslår iutredningen bl. a. att skattefrihet skall ges för viss kraft producerad ianläggningar med en installerad generatoreffekt under 100 kW. För närvarandeges skattefrihet under 50 kW för den som inte yrkesmässigt distribuerarelkraft. För att tröskelverkningar skall undvikas bör enligt energiverketsförslag en skattefri produktion om 0,4 GWh medges för anläggningar meden effekt mindre än 1500 kW. förslag grundar sig på vadenergiskattekommittén har föreslagit i betänkandet (SOU 1982:16) SkaU påenergi. Ipropositionen föreslås (s. 145; lagförslag s. 18) en ändring av 2 § andrastycket a) lagen (1957:262) om allmän energiskatt. Förslaget innebär attgränsen för skatteplikt för den som inte yrkesmässigt distribuerar kraft höjsfrån 50 kW till 100 kW. Det motiveras av energipolitiska skäl. Vidare uppgesatt en höjning av gränsen leder till ett obetydligt skattebortfall och en vissskatteadministrativ förenkling. Däremot bör enligt regeringen inte någotbottenavdrag införas eftersom ett sådant skulle leda till ett betydandeskattebortfall och försvårad skatteadministration. Detframgår av (s. 37) att energiskattekommittén beräknadedet statsfinansiella bortfallet (med då gällande skattesatser) av de föreslagnaåtgärderna till sammanlagt ca 5,5 milj. kr. Imotion 1984/85:1147 (c) erinras om energiskattekommitténs förslag. Motionärernavill att skall besluta att en elproduktion motsvarande 0,4 GWh perår och anläggning skall vara skattefri enligt det angivna förslaget. Näringsutskottetfinner den av regeringen föreslagna skattelindringen väl motiverad frånenergipolitiska utgångspunkter. Förslaget tillstyrks sålunda. Näringsutskottetgodtar vidare regeringens motivering till att den inte nu föreslår någotbottenavdrag för elektrisk kraft producerad i små vattenkraftverk.Propositionen tillstyrks i ifrågavarande del. Därmed avstyrker näringsutskottetmotion /85:1147 (c). Fr. o,m, utgår en särskild skattpå elkraft som produceras i vattenkraftverk (prop, 1982/83:50, SkU 1982/83:15,rskr. 1982/83:106), Skatten tas ut för elkraft som framställs inom landet ivattenkraftverk med en installerad generatoreffekt av minst 1500 kW, Den är 2öre per kWh om anläggningen har tagits i drift och per kWhom anläggningen har tagits i drift , Kraft som produceras inyare anläggningar beskattas inte. Två motioner (vpk) gällerdenna skatt. Dén ena tar sikte på att stimulera NU1984/85:7 y 6 effektiviseringar av äldre vattenkraftverk. Den andra gällerbl. a. en höjning av skattesatsen. I motion 1984/85:2866 (vpk) begärs att i enmeningsyttring till regeringen skall ansluta sig till vad som i motionen haranförts om dispens från produktionsavgiften på vattenkraft. För att en önskvärdsatsning på effektiviseringar av äldre vattenkraftverk skall komma till ståndföreslår motionärerna att dispens skall beviljas efter eneffektivisering. I propositionen berörs särskilt frågan om reinvesteringari äldre vattenkraftverk (s. 142). Föredragande statsrådet anför att genomfördaöverläggningar med företrädare för kraftindustrin och med den tillverkandeindustrin samt en redovisning av Kraftsam har visat att de planeradereinvesteringar som kraftföretagen har redovisat är av betydande omfattning ochtorde komma till stånd utan ytterligare insatser från statsmakternas sida.Regeringen kommer därför till slutsatsen att det inte finnsanledning att från statsmakternas sida särskilt stimulera dessa investeringar. gör mot bakgrund av de omständigheter somredovisas i propositionen samma bedömning som regeringen i denna fråga. Någotinitiativ av av den art som motionärerna önskar finner näringsutskottetinte motiverat för att få till stånd önskvärda reinvesteringar. Mofion1984/85:2866 (vpk) avstyrks därför i här behandlad del. Motion 1984/85:457 (vpk) innehåller krav på en höjning avden nuvarande produktionsavgiften för äldre vattenkraftverk fill per kWh.Samtidigt begärs förslag från regeringen om en beskattning av importeradelenergi som motsvarar den föreslagna höjningen, dvs. Medmotivering i samma motion framförs i motion 1984/85:458 (vpk) ytterligareönskemål vilka delvis har ett direkt samband med de här behandlademotionsyrkandena. Motion 1984/85:458 (vpk) behandlar näringsuiskottet ibetänkandet NU 1984/85:23. avstyrkte (NU 1983/84:30 s.45) motionsyrkanden med samma innebörd som de här aktuella. Vänsterpartietkommunisternas företrädare i utskottet reserverade sig. hänvisar till tidigareställningstagande och kommer i fråga om skattens storlek till samma slutsatssom . Det finns sålunda enligt utskottets uppfattning inte anledningför att på grundval av motion 1984/85:457 (vpk) hemställa hosregeringen om förslag till ändring av den nu gällande skattesatsen. Förslaget om en avgift på importerad vattenkraft får sesmot bakgrund av att en viss mängd elkraft importerades från Norgesamtidigt som vatten spilldes förbi turbinerna i svenska vattenkraftverk. anser liksom (se NU 1983/84:30s, 46) att den förbindelse som medlemmarna i Kraftindustrins samarbetsorgan församkör-ning med fr, o. m, har iklätt sig medför attsyftet med det här aktuella motioiisyrkandet blir tillgodosett utan att någon NU 1984/85:7 y 7 Enligt vad näringsutskottet inhämtat har ocksåöverenskommelsen hållits. Ifrågavarande del av motion 1984/85:457(vpk) avstyrks således, begär i motioh 1984/85:2878 attriksdagen skall besluta att skattebefrielse för s, k, avkopplingsbar elkraftskall begränsas i enlighet med vad som förordas i motionen. Detär inte rimligt, anför motionärerna, att staten med skattefrihet stimulerar enförsening av det energisystem som enligt enhälligt beslut av skallinföras så snabbt som möjligt, dvs, ett energisystem i huvudsak baserat påinhemska och förnybara energislag. Skattefrihet borde endast beviljas vidavkopplingsbara elleveranser där biobränsle inte är ett realistiskt alternativoch för elpannor med en effekt på minst 3 MW, Motion 1984/85:1230 (c) frånallmänna motionstiden har samma huvudsakliga syfte som det nu berörda yrkandeti partimotionen. Skatteutskottethar , med reservation av företrädare iutskottet, avstyrkt ett liknande krav (SkU 1984/85:19 s. 17). gick påskatteutskottets linje. Nugällande regler för återbetalning av energiskatt för elleveranser tillavkopplingsbara elpannor beslöts av (prop. 1983/ 84:28,SkU 1983/84:9, rskr, 1983/84:96 och 97), Dessa regler innebär i huvudsak attriksskatteverket får medge återbetalning av energiskatt för avkopplingsbaraelpannor med effekt större än 1 MW när av energibalansskäl ingen oljebaseradkraftproduktion förekommer eller har förekommit under en sammanhängande periodav . Verkningarna av nuvarande regler för avkopplingsbar elkraft börenligt riksdagsbeslutet utvärderas så, att ställning kan tas tillfrågan om behovet av fortsatt skatteåterbetalning, nu föreliggande propositionen analyseras (s. 108 f,) frågan om konkurrensmellan utnyttjande av avkopplingsbara elpannor och pannor avsedda för inhemskabränslen. Analysen mynnar ut i följande slutsats (s, 110), Utnyttjandet avavkopplingsbara elpannor är bra för värmeverkens ekonomi, underlättarintroduktionen av ny förbränningsteknik och förbättrar möjligheterna tillsenare elproduktion i kraftvärmeverk. Det innebär inte någon långsiktigbindning till elkraft. Ytterligareerinras i propositionen (s. 209) om att utredningen (I 1984:02) om el ochinhemska bränslen () har tillkallats för att belysa frågan om konkurrensmellan elkraft och inhemska bränslen. Av utredningens delbetänkande (Ds11984:27) Oljeersättning-Konflikter-Lokala lösningar? framgår att det enligtutredningens mening inte finns skäl att föreslå vare sigytterligare subventioner på inhemska bränslen eller nya restriktioner för attbegränsa elanvändningen. NU1984/85:7 y 8 att det kan finnas behov av en strukturering avoljeersättningen på såväl lokal som regional nivå, så att den inte genomförs påett sätt som strider mot de långsiktiga målen för energipolitiken. Utredningenföreslår mot den bakgrunden att regeringen tar initiativ till överläggningarmed , med och övriga störrekraftproducenter och med företrädare för aktörerna inom den inhemskabränslesektorn. Föredragande statsrådet anför bl, a, (s, 209) att deförordade överläggningarna bör resultera i att kraftleverantörerna ellereldistributörerna, innan en aktiv åtgärd för försäljning av elkraft vidtas,informerar och samråder med det kommunala organ som har ansvar för kommunensenergiplanering. delar regeringens uppfattning attutnyttjande av avkopplingsbara elpannor innebär en rad fördelar. Syftet medskatteåterbetalningen är att åstadkomma att tillgänglig vattenkrafts- ochkärnkraftsbaserad elproduktion används så effektivt som möjligt. Det är samtidigtav stor vikt att avkopplingsbar elkraft inte i större omfattning ersätterinhemska bränslen eller negativt påverkar marknaden för sådana bränslen.Näringsutskottet noterar med tillfredsställelse att regeringen särskilt följerdenna fråga och är beredd att vid behov ta initiativ till erforderliga åtgärderför att hindra en icke önskvärd utveckling. Enligt nyssnämnda besluthösten skall ställning tas till frågan om behovet av fortsattskatteåterbetalning. Härutöver finns anledning att poängtera det samladeansvaret hos kommuner och eldistributörer att finna lösningar som möjliggöratt användningen av inhemska bränslen fortbestår som elanvändning,när sådan är ändamålsenlig, inte förhindras. Mot bakgrund av vad näringsutskottet här har anfört finnerutskottet inte anledning för att nu föranstalta om ändradeskatteregler för avkopplingsbara elpannor. Ifrågavarande del av motion1984/85:2878 (c) avstyrks därför liksom mofion 1984/85:1230 (c). Närvarande: (), (), (), (), (), (), Per (), (), (), IvarFranzén (c), Bo Finnkvist (s), (), (),() och (vpk). NU 1984/85:7 y 9 , , och (alla m) anser att den del av yttrandet underrubriken principer som börjar med "Näringsutskottetansluter" och slutar med "motsvarande delar" bort ha följandelydelse: Näringsutskottetvill först framhålla att en förutsättning för att energipolitiken skall kunnaunderstödja arbetet på att skapa balans i samhällsekonomin är attmarknadsmässiga hänsyn tillåts spela den avgörande rollen vid omvandlingen avenergisystemet. Som anförs i motion 1984/85:559 (m) utgör energibeskattningenför närvarande ett lapptäcke av olika skattesatser och skattebefrielser. Denlångtgående skattedifferentieringen har motiverats från vin skildautgångspunkter utan någon bärande princip. Enligt näringsutskottets mening börenergiskattesatserna i princip vara energilikformiga. Eftersomdrivmedelsbeskattningen fyller såväl energipolitiska som trafikpolitiskasyften torde dock avsteg från principen om energilikformighet kunna accepterasför drivmedel. I den mån vissa energislag anses vara i behov av speciellasubventioner bör dessa redovisas öppet och inte få formen av oredovisadeskattebefrielser. Beskattning och dispensregler bör vidare utformas så att densom har gjort en framgångsrik energibesparing inte drabbas av högreskattesatser. Enförnyad översyn av hur olika energislag skall beskattas bör verkställas. Därvidbör övervägas om energibeskattningen i någon form bör anpassas tillmervärdeskattesystemet i likhet med vad som tillämpas i andra västeuropeiskaländer. (), () och OswaldSöderqvist (vpk) anser att den del av yttrandet under rubriken som börjar med "ansluter" och slutar med"motsvarande delar" bort ha följande lydelse; Föratt den positiva tendensen till ökad energihushållning och effektivareenergianvändning skall bestå är det enligt näringsutskottets uppfattningnödvändigt att utformningen av skatter och avgifter på energi utgår från degrundläggande principer för energipolitikens inriktning som anges i motion1984/85:2878 (c). Näringsutskottetföreslår att följande allmänna rikflinjer för beskattningen av olikaenergikällor skall gälla. Importerade och miljökrävande energiråvaror såsomkol och olja bör ha en energilikformig beskattning. Importerade miljövänligaenergikällor bör kunna få en viss "miljörabatt", innebärande attskatten sätts lägre än vad en energilikformig beskattning skulle motivera.Inhemska bränslen och. alternativa drivmedel producerade av inhemska NU1984/85:7 y 10 råvaror bör ej beskattas. Undantag från en energilikformigbeskattning bör kunna göras för drivmedel, med lägre beskattning när ekonomisktrimliga substitut saknas. Av vad näringsutskottet här har anfört framgår attutskottet tillstyrker motion 1984/85:2878 (c) i ifrågavarande del. Genom ettbeslut av nu angiven innebörd tillgodoses också väsentligen det grundläggandesyftet med motion 1984/85:2368 (c). (), () och (vpk) anser att den del av yttrandet under rubrikenEtanol som börjar med "hälsar" och slutar med"ifrågavarande del" bort ha följande lydelse; Som framgår av motion 1984/85:2878 (c) finns det mångatungt vägande skäl för att i tillämpa låginblandning av etanol imotorbensin. Sammanfattningsvis finns följande argument för en sådanetanolintroduktion. Svensk etanol kan helt baseras på inhemska råvaror och ensådan produktion stämmer helt med målsättningen att ersätta olja. En förbättradmiljö erhålls i tätorterna genom att införande av blyfri bensin underlättas ochdärmed möjliggör införande av katalytisk rening eller annan bättre teknik förrening av bilavgaserna. Försörjningstryggheten ökar och livsmedelsberedskapenförbättras. Sysselsättningen ökar med 2 000-3 000 nya arbetstillfällen vid enproduktion av ca 300 000 m etanol. Svensk industrifår ökade möjligheter att exportera teknologi och kompletta anläggningar. Enligt näringsutskottets uppfattning bör introduktionen avetanol i första hand stimuleras genom att etanol producerad av inhemska råvarorbefrias från skatt i likhet med andra inhemska bränslen.