yttr · G805BoU2 · 1984-12-31 00:00:00 — 1982/83:50) mycketklart framhållit att hyreshusavgiften för att vara neutral med hänsyn tillägandeförhållandena inte bara måste vara avdragsgill för konventionelltbeskattade fastigheter utan även utgå med samma procentsats som för deschablonbeskattade. Samma resonemang är naturligtvis giltigt även beträffandefastighetsskatten. Trots detta föreslås att skatten skall utgå avtaxeringsvärdet för konventionellt beskattade fastigheter och med 1,förschablonbeskattade. Förslaget är således ytterligare ett gynnande av de allmännyttigaföretagen. Det finns sålunda inga möjligheter för privata fastighetsägare attgenom hyreshöjningar få full kompensation för skatten. I det nu framlagda regeringsförslaget föreslås att ävenegenägda småhus träffas av fastighetsskatt. Dessa fastigheter är undantagnafrån hyreshusavgiften. Även många av dessa fastighetsägare har redan en mycketbrydsam ekonomisk situation inte minst beroende på den stora ökningen avboendekostnaden . De egnahemsägare som finansieratsina hus utan statliga län och alltså inte erhållit några räntebidrag s. k.frifinansiering BoU1984/85:2 y II har höga kapitalkostnader. Dessa fastighetsägare kommerinte heller i åtnjutande av den i proposition 1984/85:85 föreslagnakompensationen som, vid ett införande av fastighetsskatten, avses komma deegnahemsägare till godo som omfattas av räntebidragssystemet. För deegnahemsägare som förvärvat ett äldre egnahem är boendekostnadernaän högre. En annan grupp av egnahemsägare som drabbas hårt av eneventuell fastighetsskatt är pensionärer med låg eller ingen ATP. Visserligenskall även dessa kompenseras enligt regeringens förslag men reglerna för kompensationenhar konstruerats så att kompensation innebär någon lättnad endast förpensionärer som har fastigheter med ett relativt högt taxeringsvärde. I sammanhanget bör erinras om att moderata samlingspartiet,och i lagt fram förslag till ettreformerat bostadsfinansieringssystem. Dessa förslag skall inte här behandlas.Bostadsutskottet konstaterar dock att ett genomförande av förslagen vidabättre och rättvisare än regeringens förslag skulle fördela bostadssubventionernaoch minska kostnadsökningarna i bostadsbyggandet. Därtill skulle skattetrycketsänkas. Slutligen finner bostadsutskottet det märkligt attregeringen valt att nu presentera sitt förslag och därmed förekommabostadskommittén. Denna kommitté har ju som en av sina huvuduppgifter attöverväga utformningen av ett nytt bostadsfinansieringssystem. har i sitt delbetänkande (SOU1984:35) redogjort för den fastighetsekonomiska utvecklingen frän början av1970-talet. 1 det betänkandet nämns (s. 171 172) olika undersökningar sombehandlar lönsamheten i privat fastighetsförvaltning. Den bild som presenterasi dessa undersökningar är enligt bostadskommittén entydig. Nyinköpta privata fastigheterger under en följd av år negativ eller mycket låg direktavkastning pä egetkapital. Hänsyn har inte tagits till skattereglerna. Enligt kommittén (s. 174)torde dock skattereglerna inte vara av avgörande betydelse för lönsamheten videnskild fastighetsförvaltning för det stora antalet fastighetsägare. har också behandlat (s. 94 98) fråganom kostnadsneutralitet mellan olika upplåtelseformer. Av delbetänkandetframgår att kapitalutgifter för för egnahem blir högre än förfierbostadshusen för bostäder byggda 19691985. Beräkningarna utgår från enfastighetsskatt om /m- och nettoräntor. Tas dessutom kostnaderna föramortering och ränta på eget kapital med ökar skillnaderna i kapitalutgifterytterligare. Representanter för och förSveriges har inför utskottet redovisat ytterligare uppgiftertill stöd för bostadskommitténs beräkningar. Vad nuanförts innebär att bostadsutskottet anser att skatteutskottet bör BoU1984/85:2y 12 föreslå att bifalla partimotionerna 57 (fp), 58(m) och 63 (c) om att avslå samtliga lagförslag i propositionen utom förslagetatt upphäva hyreshusavgiften. Vad nu anförts innebär också att vad i motionerna60 (m), 61 (c) och 62 (m) kommer att tillgodoses. Vad i motion 59 (vpk) yrkande1 a föreslagits om att de allmännyttiga bostadsföretagens fastigheter skallundantas från fastighetsskatten kommer även att tillgodoses. 1 övrigt bör sistnämndamotion avslås av . 2 Fastighetsskatt på industrifastigheter , ,, Per , , ochBengt-Ola (alla s) anser att den del av utskottets yttrande på s. 7 sombörjar "Enligt utskottets" och slutar "till känna" bortlyda: Utskottet delar den i propositionen framfördauppfattningen. Frågan om fastighetsskatt skall utgå även för industrinsbyggnader får sålunda övervägas i ett vidare sammanhang. Motion 59 (vpk)yrkande 1 b avstyrks med hänvisning till vad nu anförts. 3 Fastighetsskatt på industrifastigheter (vpk) anser att dendel av utskottets yttrande på s. 7 som börjar "Enligt utskottets" ochslutar "till känna" bort lyda: Utskottet har ovan betonat vikten av att åtgärder vidtasför att bättre än f. n. hävda den sociala bostadspolitiken. Ett sådant synsättinnebär bl. a. att olika åtgärder bör vidtas inte bara genom en omfördelning avde ekonomiska resurserna inom bostadssektorn. Det finns enligt utskottetdessutom goda motiv för uppfattningen att bostadssektorn bör tillföras resurserfrån andra samhällssektorer. I detta sammanhang kan det finnas anledning erinra ombostadsministerns uttalande i proposition 1983/84:40 om vissaekonomisk-politiska åtgärder m. m. I denna proposition anfördes att frågan omfastighetsskatten också skulle omfatta industrifastigheter skulle övervägasvidare. 1 den nu behandlade propositionen föreslås att frågan om dessafastigheter skall träffas av fastighetsskatt tas upp i ett vidareindustripolitiskt sammanhang. Enligt utskottets mening finns goda skäl föreslå att ocksåindustrins fastigheter träffas av fastighetsskatten redan fr. o. m. den 1januari 1985 dvs. då lagen om statlig fastighetsskatt avsesträda i kraft. Enligt bedömningar som gjorts skulle ett skatteuttag om I % päindustrins fastigheter samt på de fastigheter för vilka enligt regeringensförslag fastighetsskatt skall betalas vid i övrigt oförändrade regler ge statenintäkter är 1987 av något större omfattning än de somskatten enligt propositionen beräknas tillföra statskassan. Såsomanförs i propositionen bör för vissa småhus och hyreshus på BoU1984/85:2 y 13 lantbruksenhet fastighetsskattentas ut med lägre belopp. Utskottet förordar därför att skatten under år 1985utgör av underlaget och för 0,) av underlaget. Under år 1987bör skatteuttaget för samtliga fastigheter som skall träffas av skatten utgöraI %. bör utforma förslag till lagtext ienlighet med vad nu förordats. Vad nu föreslagits om att fastighetsskatt skall betalasäven för industrifastigheter är en anslutning till vad i vänsterpartietkommunisternas partimotion 59 yrkande I b föreslagits. Att även dessafastigheter bör träffas av fastighetsskatten är ett uttryck för uppfattningenatt också företagen bör medverka till att tillföra bostadsmarknaden resurser såatt normalinkomsttagare får råd att hyra en tillräckligt stor, moderntutrustad bostad i bra miljö till rimliga kostnader och utanbostadsbidrag. Utskottets ställningstagande grundas också på uppfattningen attbeskattningen i högre grad än f. n. bör träffa företagen. 4 Skatter och bostadssubventioner , , och (alla m) anför. 1 propositionen lämnas uppgifter om samhällets totala stödtill bostadssektorn. I detta stöd inbegriper regeringen även avdragsrätt förräntekostnader främst för egnahemsägare. rådde politisk enighet om att rätten tillränteavdrag var en del av skattesystemet. Denna s. k. symmetriprincip innebärnämligen att ränteintäkter fullt ut beskattas medan räntekostnader får drasav. Moderata samlingspartiet hävdar alltjämt denna princip.Det kan sålunda inte hävdas att egnahemsägarens avdrag för räntekostnader ären bostadssubvention. 5 Ett omfördelningssystem på bostadssektorn m. m. (vpk) anför. 1 kommunisternas partimotion 59 förs framfiera förslag i avsikt att ytterligare minska orättvisorna pä bostadssektornoch bidra till ett bättre, rättvisare, mera solidariskt och mera heltäckandeomfördel--ningssystem. Dessa förslag redovisas i motionen och delvis iföreliggande utskottsyttrande. Efter det att den nu behandlade propositionen om statligfastighetsskatt förelades , har även förelagts proposition1984/85:70 i vilken bl. a. föreslås att den kommunala beskattningen förjuridiska personer skall avskaffas och proposition 1984/85:85 om ändring ibestämmelserna om räntebidrag till följd av fastighetsskatten. BoU 1984/85:2y 14 positionen föreslås som framgår av detta utskottsyttrande ändringar i räntebidragssystemet bl. a. för de allmännyttiga bostadsföretagensamt vissa ändringar i reglerna för inkomstprövning av de kommunala bostadstilläggentill folkpension. Avsikten är att skall behandla proposition1984/85:85 och propositionen om statlig fastighetsskatt i ett sammanhang den II . Utskottsbehandlingenav propositionerna 1984/85:70 och 85 har ännu inte slutförts. Vpk har tidigare och senast i anslutning tillförslaget om en allmän fastighetsskatt fört fram krav om en kraftig begränsningav hyreshöjningarna. Då har också krav ställts på ett riktat stöd till deallmännyttiga bostadsföretagen. Ett förverkligande av förslagen i proposition 1984/85:85kommer att göra det möjligt att bl. a. kraftigt begränsa hyreshöjningarna förår 1985. Vpk har genom överenskommelse med socialdemokraterna i anslutning tillförslaget om fastighetsskatt och ekonomisk-politiska åtgärder verksamt bidragittill dessa begränsningar. och har sedangemensamt övervägt vissa åtgärder i avsikt att medverka i regeringenssträvanden att skapa en lugn prisutveckling för . a. har enrekommendation lämnats till alla SABO-företag och hyresgästföreningar omriktlinjerna hyror. En tillämpning av riktlinjerna innebär enhyreshöjning på genomsnittligt . Avvikelser från detta genomsnittstal kanförekomma. Riktlinjerna utgår bl. a. från de kostnadsförändringar som uppstårtill följd av fastighetsskatten och den kompensation som bostadsministernförutskickade . Genom den träffade överenskommelsen har godaförutsättningar för att begränsa hyreshöjningarna skapats. I de fiesta fallkan hyreshöjningarna beräknas bli mindre än hälften av vad de annars skulle hablivit.