yttr · G805KrU4 · 1984-12-31 00:00:00 — omkulturarbetarnas skatteförhållanden m. m. 1984/85:93) har den 5 februari1985 beslutat bereda kulturutskottet tillfälle att yttra sig över proposition1984/85:93 om kulturarbetarnas skatteförhållanden m. m. jämte ett antalmotioner och motionsyrkanden. Utskottet behandlar vissa av motionsyrkandena i sittyttrande KrU 1984/85:5 y fill skatteutskottet om vissa skatte- ochavgiftsfrågor på idrottsområdet, m. m. 1 förevarande yttrande behandlar utskottet motion1983/84:597, motion 1983/84:2075, mofion 1984/85:282 yrkande 2, motion1984/85:283, motion 1984/85:284 yrkandena 1, 2 och 3, motion 1984/85:285,motion 1984/85:286 yrkandena 1 och 2 samt motion 1984/85:487. har med eget yttrande samt med samtycke avkulturutskottet till detta utskott överflyttat två motionsyrkanden som väcktsmed anledning av propositionen, nämligen yrkande 4 i motion 1984/85:284 ochyrkande 3 i motion 1984/85:286. Yrkandena, som avser frågan om ett fortsattreformarbete för att bl. a. förbättra kulturarbetarnas skatteförhållanden,kommer att behandlas av kulturutskottet i ett kommande betänkande omkulturbudgeten /86. Motion 1984/85:1620, som avser beskattning m.m. aversättning från förslagsverksamhet, föranleder inte något yttrande frånkulturutskottets sida. Det förslag som läggs fram ipropositionen om kulturarbetarnas skatteförhållanden m. m. grundar sig påkulturskattekommitténs slutbetänkande (SOU 1983:53) Kulturarbetare ochuppfinnare - skatter och avgifter. Kommittén tillsattes på hemställanav efter förslag av kulturutskottet. Förslagen i propositionen till ändrade skatteregler harfått en generell utformning och berör således inte enbart kulturarbetare.Förslagen avser emellertid skattefrågor som är särskilt viktiga förkulturarbetarna. Då utskottet i det följande yttrar sig över proposifionen ochde med anledning av denna väckta motionerna sker utskottets bedömning främstfrån denna utgångspunkt. Utskottet vill inledningsvis framhålla att de ipropositionen framlagda förslagen synes vara ägnade att leda till en merarättvis beskattning av 1 1984/85.13 saml. KrU1984/85:4 y Ki-U1984/85:4 y 2 Det är därför angeläget att beslut nu tasmed anledning av förslagen. Som framhålls i propositionen har varken frånkulturarbetarnas eller kulturskattekommitténs sida gjorts gällande attstatsmakterna vid beskatt- , ningen skulle ekonomiskt stödja kulturarbetarna.Utskottet delar självfallet uppfattningen att stöd till kulturarbetarna inteskall ges genom beskattnings-systemet. Denna uppfattning står inte imotsättning till det förhållandel att frågan om reglerna för kulturarbetarnasskatter och avgifter har nära samband med den övergripande frågan omkulturarbetarnas villkor. Den senare frågan kommer utskottet att närmarebehandla i sitt kommande betänkande om kulturbudgeten för /86.Ulskottet får anledning att i betänkandet behandla även frågor som rör skatteroch avgifter för kulturarbetare, eftersom utskottet i detta kommer att taställning till bl. a. de båda motionsyrkanden som skatteutskottet med egetyttrande överlämnat till kulturutskottet och som avser bl. a. skatter ochavgifter (yrkande 4 i motion 1984/85:284 och yrkande 3 i motion 1984/85:286). Därvidaktualiseras ånyo den av kulturskattekommittén diskuterade frågan om man skallinföra ett särskilt inkomstslag för inkomst av litterär eller konstnärligverksamhet. 1 kommitténs betänkande redovisas de skäl som finns mot att införaett särskilt inkomstslag för sådan verksamhet. Utskottet måste i förevarandesammanhang konstatera att den gjorda utredningen inle kan läggas tillgrund för ett införande av ett särskilt inkomstslag för sådan inkomst. Ettyrkande härom i motion 1984/85:283 (c) måste därför avstyrkas (yrkande 2delvis). Ett annat i samma motion framställt yrkande om befrielsefrån skatt för kulturarbetare vill kulturutskottet se som uttryck för detförhållandet att många kulturarbetare har sådana ekonomiska villkor att de harringa eller ingen skatteförmåga. Som angetts kommer kulturarbetarnasvillkor att behandlas i det kommande betänkandet om kulturbudgeten.Motionsyrkandet avstyrks (yrkande 1). föreslog attbokföringsreglerna för kulturarbetare med en årsomsättning under 20 basbeloppskulle förenklas. Vid sidan av uttag skulle i räkenskaperna bara behöva tas uppvad som kontant flutit in och getts ut. Motsvarande ändringar skulle göras vidbeskattningen. 1 propositionen föreslås att nuvarande regler förbokföring och deklaration behålls. I motion1984/85:283 (c) yrkas att kommitténs förslag skall genomföras. Utskottet vill erinra om att det stora flertaletkulturarbetare har måttliga intäkter i sin verksamhet - mindre än 20 basbelopp- och att, som närmare redovisas i propositionen (s. 12), det i allmänhet inteställs några långtgående krav på bokföring och uppgifter vid taxeringen. förslag skulle kulturarbetaren ha möjlighet att växla mellanredovisning enligt KrU1984/85:4 y 3 bokföringsmässiga grunder och kontantprincipen. Sådanabyten kräver invecklade regler för att hindra inte avseddabeskattningseffekter. Totalt sett skulle regelsystemet kompliceras om förslagetgenomfördes, anförs del i propositionen. Med hänsyn till det nu anförda och till vad ipropositionen redovisas om att bokföringsregler m. m. för småföretagareaktualiserats genom framlagda utredningsförslag förordar utskottet attskatleulskottet avstyrker motionsyrkandet (yrkandet 2 delvis). , som hyser förståelse för attkulturarbetarna trots allt kan uppfatta bokföringsreglerna som invecklade,konstaterar med tillfredsställelse det posifiva gensvar som tanken på ensärskild informationsskrift till kulturarbetarna från bokföringsnämnden fått.Utskottet förutsätter att en sådan skrift utarbetas. Utskottet vill inte motsätta sigatt nuvarande principer för bedömningen av om en litterär eller konstnärligverksamhet utgör rörelse bibehålls. Regeringen föreslår på grundval avkommittéförslaget att rätt till avdrag införs för vissa utgifter för tideninnan en verksamhet utvecklats till rörelse. Avdrag skall få göras för löpandeomkostnader som hänför sig till det kalenderår då rörelsen påbörjas och detnärmast föregående året. Avdraget skall utnyttjas mot rörelseintäkter under desex första rörelseåren och får inte leda till underskott något av åren. Kommittén föreslog att avdrag även för kostnader under detandra och tredje året före rörelsens början skulle få göras. Utskottet biträder förslaget att möjligheterna till avdragför utgifter från tiden innan en verksamhet fått karaktär av rörelse skallutvidgas. 1 propositionen anges (s. 16) att det är oundvikligt attdet skisserade förslaget leder till kontrollproblem. Möjligheterna attklarlägga om den skattskyldige har haft några inkomster i verksamhetenär t. ex. ofta mycket små. Starka skäl talar därför för att hänsyn tas enbarttill omkostnader före rörelsens start, anförs det ipropositionen. De i propositionen anförda skälen framstår som bärande.Utskottet föreslår därför att skatteutskottet med tillstyrkande av regeringensförslag avstyrker yrkanden i vilka förordas en tidsmässigt mer långtgåendeavdragsrätt, nämligen dels yrkande 2 delvis i motion 1984/85:283 (c), yrkande2 i motion 1984/85:284 (c) och yrkande 2 i motion 1984/85:286 (fp), delsyrkande 1 i mofion 1984/85:285 (m). Ett imotion 1984/85:282 (c) framställt yrkande avser en definitionsfråga, 1* 1984/85.13 saml. KrU1984/85:4 y 4 som enligt utskottets mening främst är av skattetekniskart och som därför inle föranleder något utskottets yttrande (yrkande 2). Kostnader för arbetslokal i egen bostad Nuvarande praxis då det gäller rätttill avdrag vid inkomstbeskattningen för arbetsrum i egen bostad är restriktiv.Detta gäller både inkomst av tjänst och av rörelse. I fråga om sistnämndainkomstslag föreslås i propositionen viss utvidgning av avdragsrätten. Lagtekniskt föreslås till en början att det i ett förstastycke i en ny anvisningspunkt 11 till 29 § kommunalskattelagen tas in en regelsom är avsedd att återge dagens praxis. För avdragsrätt skall krävas att somarbetsrum för rörelse använts sådan del av den skattskyldiges bostad somsärskilt inrättats för ändamålet. Om så är fallet skall avdrag medges förskälig del av bostadskostnaden. Motionärerna bakom mofionerna 1984/85:283 (c) och1984/85:284 (c) vill att avdragsrätt skall medges - både då det gäller rörelseoch tjänst - om verksamheten i väsentlig mån hindrat lokalens användning förbostadsändamål. I fråga om tjänst skall enligt motion 1984/85:283 också krävasatt arbetsgivaren inte tillhandahållit lokal. Även den andra motionen, 1984/85:284, torde syfta till införandet av ett sådant krav. Motionernas yrkandenöverensstämmer med det förslag som lagts fram av kulturskattekommittén. Som framhålls i propositionen är en klar fördel mednuvarande praxis att avdragsrätten kan prövas mot bakgrund av vissa lättkonstaterbara omständigheter. Där framhålls också att denna praxis i flertaletfall ger ett materiellt godtagbart resultat. Något behov finns därför inte att- som kommittén föreslagit - generellt sänka kraven för avdragsrätt, anförs deti propositionen. Utskottet vill framhålla att en sådan regel som den ipropositionen föreslagna och som således är avsedd att återge nuvarande praxismåste anses godtagbar då det gäller konstnärlig verksamhet som bedrivs iateljéform. I sådana fall kan ateljén i allmänhet inte alls eller i varje falli endast obetydlig omfattning utnyttjas för bostadsändamål. Därmed får enligtutskottets mening och i överensstämmelse med vad som anförs i propositionenförutsättningarna för avdragsrätt anses vara uppfyllda. För andra kulturarbetarekan regeln uppenbarligen inte leda till ett resultat som framstår som rimligt.Problemet exemplifieras i propositionen. En författare som använder ett rum i bostadensom arbetsrum torde inte utan vidare få rätt till avdrag för kostnaden, någotsom han däremot torde kunna räkna med om han hyr ett rum "på stan".Enligt utskottets mening finns det inte skäl att i avdragshänseende göraåtskillnad mellan dessa båda fall. Avdragsrätt bör medges i båda fallen. 1propositionen har också föreslagits en kompletterande regel, som kan fåtillämpning i förstnämnda fall. Även den regeln föreslås få generell giltighetför rörelseidkare. Utskottet, som i det följande tar upp KrU1984/85:4 y 5 frågan om utformningen av den kompletterande regeln, ansersig med hänsyn till det anförda böra godta huvudregeln. Den kompletterande regeln föreslås få i huvudsak följandeinnehåll (p. 11 andra stycket anvisningarna till 29 § kommunalskatlelagen). Även om särskilt arbetsrum inteinrättats medges avdrag för bostadskostnad om arbete utförts i bostaden minst800 timmar under beskattningsåret.' Vid beräkning av antalet timmar beaktasendast arbete som det med hänsyn till verksamhetens art varit motiverat attutföra i bostaden. I timantalet får jämte arbete för rörelsen även inräknastillfälligt arbete som har nära samband med rörelsen men är att hänföra tilltjänst. Arbete som utförts av den skattskyldiges barn tillgodoräknas endast ombarnet fyllt och arbete som utförts av den skattskyldiges make endast ommakarna drivit rörelsen gemensamt. Avdrag medges med om arbetetutförts i bostad på den skattskyldiges egen eller hans makes fastighet och med4 i annat fall. Motionärerna bakom motion1984/85:285 (m) vill ha en annan utformning av den kompletterande regeln. Devill att avdrag skall medges om den huvudsakliga delen av rörelsen bedrivs inombostaden samt att annan fast lokal för verksamhetens bedrivande inte finns(yrkande 2). Vidare föreslås att avdrag skall medges med . om arbetetutförts i egen bostad oavsett bostadstyp (yrkande 3). Enligt utskottets mening är den i propositionen valdakonstruktionen av avdragsregeln att föredra framför den i motionen föreslagna.Om motionärernas förslag genomförs skulle detta enligt utskottets meninginnebära att man ställer alltför stora krav på den skattskyldige i de fall då dennehar en ridsmässigt arbetskrävande rörelse medan däremot kraven blir alltförlindriga i fall då rörelsen har en begränsad omfattning och således ger utrymmeför ett långtgående utnyttjande av arbetsrummet för bostadsändamål. Samtidigtvill utskottet erinra om att det även med den av motionärerna valdakonstruktionen krävs att verksamheten skall betraktas som rörelse och den fårsåledes inte endast vara av hobbykaraktär. Utskottet anser således att en regelsom anknyter till den absoluta tiden för utnyttjandet av arbetsrummet är attföredra. Den i propositionen föreslagna regeln bör godtas. Liksom det avmotionärerna framlagda förslaget kräver denna regel en bedömning avverksamhetens omfattning. En prövning av arbete utförts ibostaden måste nämligen göras. Det särskilda villkor som gäller förkulturarbetarnas skapande - kan ett intensivt och långvarigtarbete visa sig vara ofruktbart och inte leda till något resultat som kanavläsas i form av produktion - måste enligt utskottets mening beaktas vid dennaprövning. Det år därför, som utskottet närmare berör i det följande, av storvikt att taxeringsmyndigheterna har god kunskap om kulturarbetarnasarbetsvillkor. Utskottet ser det som betydelsefullt att det föreslås enbestämmelse som innebär att i timantalet får jämte arbete för rörelse äveninräknas tillfälligt arbete som har nära samband med rörelsen men är atthänföra till tjänst. KrU1984/85:4 y 6 Bestämmelsen kan få särskild betydelse för de friakulturarbetarna. Dessa har inte sällan vid sidan av rörelsen uppdrag, därintäkterna skattemässigt hänförs till inkomst av tjänst. Uppdragen har i regelnära samband med rörelsen. Utskottet anser att för kulturarbetarnas del begreppet"tillfälligt arbete" måste ges en vid tolkning. Enligt utskottetsmening kan det för denna grupp ofta vara fråga om ett tillfälligt arbete ävendå ett uppdrag är tidsmässigt krävande och ger relativt höga intäkter. I propositionen framhålls att, eftersom de avdrag som kankomma i fråga avser relativt blygsamma belopp, taxeringsnämndens prövning börinriktas på om den skattskyldige över huvud taget är berättigad till avdrag ochinte på avdragets storlek. Förslaget om schablonbelopp - 2 000 eller 4 000 kr.- har utformats mot denna bakgrund. Med hänsyn till föreliggande avdragsrättför räntor på fastighetslånen godtar utskottet regeringsförslaget i denna del. Utskottet godtar också regeringsförslaget att de nyareglerna bör gälla enbart vid beräkning av inkomst av rörelse. Vid dennabedömning beaktar utskottet att det i enlighet med det ovan sagda kommer attfinnas visst utrymme för fritt arbetande konstnärer att få avdrag förarbetsrum, trots att viss del av deras inkomst kommer från tillfälliga uppdrag,där inkomsten skall taxeras som inkomst av tjänst. I fråga om rätten tillavdrag för arbetsrum i egen bostad inom denna förvärvskälla är någon ändringinte avsedd att göras. Här gäller således även i fortsättningen den praxis somkommit till ullryck i bl. a. ett antal rättsfall . 1 enlighet med det i det föregående anförda föreslårutskottet - såvitt avser utskottets beredningsområde - att skatteutskottettillstyrker förslaget i propositionen och avstyrker motion 1984/85:283 yrkande2 i här aktuell del, motion 1984/85:284 yrkande 1 och motion 1984/85:285yrkandena 2 och 3. I motion 1984/85:487 (c) yrkas att egenföretagare skallmedges avdrag för kontorslokal i anslutning till bostaden. 1 den mån yrkandet inte berörts av utskottetsställningstagande i det föregående föranleder detta inte något särskiltyttrande från kulturutskottet, eftersom yrkandet i huvudsak berör andra grupperav rörelseidkare än kulturarbetare. Efter förord av lagrådet föreslåsatt det - i stället för i 29 § 1 mom. kommunalskattelagen som föreslagits ilagrådsremissen - tas in en ny punkt 12 av anvisningarna till nämnda paragrafom rätt till avdrag för resor i bl. a. konstnärlig verksamhet. Beträffandeinnebörden av den i lagrådsremissen föreslagna bestämmelsen anför lagrådet attavsikten närmast torde vara att göra klart att skattskyldiga med bl. a.litterär, konstnärlig eller därmed jämförlig verksamhet ofta har behov av resorför att förvärva och bibehålla intäkterna i sin verksamhet och attavdragsrätten för kostnaderna härför skall KrU1984/85:4 y 7 prövas enligt samma grunder som gäller i fråga om annanverksamhet (prop. s. 120). Utskottetanser att propositionsförslaget bör tillstyrkas. I allmänhet räknas inkomst avtjänst som A-inkomst. Som B-inkomst räknas emellertid periodiskt understödeller därmed jämförlig periodisk intäkt. Vissa bidrag m. m. från Sverigesförfattarfond och konstnärsnämnden utgör därför B-inkomst trots att bidragen m.m. enligt särskilda bestämmelser är pensionsgrundande. Som B-inkomst räknasvidare bl. a. periodiska utbetalningar från juridiska personer och frånförutvarande make. I fråga om A-inkomster är beskattningen helt individuell.Makars B-inkomster sambeskattas däremot om de uppgår till . I propositionen föreslås att all inkomst av tjänst skallhänföras till A-inkomst. Utskottet föreslår att förslaget genomförs. Om så blirfallet kommer bl. a. en författare eller konstnär som får etl arbetsstipendiumfrån författarfonden eller konstnärsnämnden att få en behandling som gör attnettoutbytet efter skatt av stipendiet inte blir beroende av makes inkomst. Somframhålls i proposifionen kan nettot nu bli mycket litet, nämligen om vederbörandeär gift med en höginkomsttagare. Utskottet vill framhålla att ett genomförande av denföreslagna ändringen inte påverkar reglerna om sjukpenning ellertilläggspension. Ett bifall till propositionsförslaget medför alt de underallmänna motionsfiden väckta mofionerna 1983/84:597 (m) och 1983/84:2075(fp,c) blir tillgodosedda. I kommunalskattekommitténsbetänkande har påvisats att åtskilliga skattebestämmelser kan varasvårpraktiserade, särskilt för de taxeringsnämnder som mera undantagsvis möterproblemen eller eljest inte har någon större erfarenhet av de villkor ochbetingelser, varunder många kulturarbetare verkar. Omotiverade skönstaxeringarliksom oriktigt vägrade avdrag har påvisats för kommittén. En olikartad praxishos taxeringsnämnderna har också visats förekomma. Den gjorda utredningen visar enligt utskottets mening attdet är befogat med insatser för att få till stånd en större enhetlighet då detgäller kulturarbetarnas taxering. Även motionsvägen tas frågan upp, nämligen imotionerna 1984/85:283 (c), 1984/85:284 (c) och 1984/85:286 (fp). Fråganbehandlas även i motion 1984/85:285 (m), dock utan att något uttryckligtyrkande framställs i denna del. Kulturskattekommitténföreslog att speciella taxeringsnämnder skulle KrU1984/85:4 y 8 inrättas för att granska kulturarbetarnas deklarationeroch att det i dessa nämnder skulle ingå ledamöter som har god kännedom omkulturarbetarnas förhållanden. Med hänsyn till att den framtida taxeringsorganisationenför närvarande utreds hyser utskottet förståelse för att regeringen inte nuföreslår regler om speciella nämnder för kulturarbetare. Det pågåendeutredningsarbetet får emellertid inte tas till intäkt för att skjuta frågan omåtgärder för en mer enhetlig taxering av kulturarbetare . Somframhålls i proposifionen bör utvecklingen mot att allt fler kulturarbetaretaxeras i särskilda nämnder fortsätta och även bland de särskilda nämnderna bören koncentration kunna ske; i propositionen anges att man i några fall skapatnämnder som uteslutande taxerar vissa grupper av kulturarbetare. Det är också ihög grad önskvärt att det i nämnderna ingår ledamöter med god inblick ikulturarbetarnas förhållanden. 1 propositionen framhålls att man dessutom sålångt möjligt bör försöka ordna det så att granskningen ombesörjs av tjänstemänsom är specialiserade på området. I propositionen utvecklas närmare den viktiga uppgiftriksskatteverket har när det gäller att verka för en större enhetlighet vidtaxeringen. Utskottet vill understryka betydelsen av att utandröjsmål medverkar till att förbättra kulturarbetarnas beskattningssituationgenom att utfärda råd och anvisningar i syfte att främja en riktig och enhetligtillämpning av skattelagstiftningen för kulturarbetarna. En förutsättning föratt på ett tillfredsställande sätt skall kunna leva upp tillkraven i här aktuellt avseende är naturligtvis att myndigheten själv harsakkunskap på området. Hur denna sakkunskap skall tillföras myndigheten får iförsta hand prövas av denna. Därvid bör även övervägas om det är motiverat att,som föreslås i motion 1984/85:284, inrätta en särskild referensgrupp medkultur-arbetarrepresentation. Enligt utskottets mening bör - med hänsyn till vad somanförs i propositionen - syftet med de här behandlade motionsyrkandena, yrkande2 delvis i motion 1984/85:283, yrkande 3 i motion 1984/85:284 och yrkande 1 imotion 1984/85:286, kunna bli tillgodosett utan någon åtgärd medanledning av yrkandena. Närvarande: (), (),(), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (m), Jan-ErikWikström (fp) och (vpk). KrU1984/85:4 y 9 Frågan om särskilt inkomstslag för litterär ellerkonstnärlig verksamhet (), (),() och (vpk) anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 2 börjar "Som framhålls" och slutar "(yrkande2 delvis)" bort ha följande lydelse: Som framhålls (= utskottet 14 rader) motion 1984/85:286).Utskottet vill dock redan i detta sammanhang framhålla att det finns befogadanledning utreda om man skall införa ett särskilt inkomstslag för inkomst avlitterär eller konstnärlig verksamhet, eftersom kulturarbetarna arbetar underhelt andra villkor än de som gäller för näringsidkare i allmänhet. Iförevarande sammanhang konstaterar utskottet att den av kulturskattekommittén gjordautredningen inte kan läggas till grund för ett införande av ettsärskilt inkomstslag för inkomst av litterär eller konstnärlig verksamhet. Ettyrkande härom i motion 1984/85:283 (c) måste därför avstyrkas (yrkande 2delvis). I avvaktan på resultatet av en utredning av angivet slagmåste utskottei vid prövningen av de i propositionen framlagda förslagen utgåfrån det nuvarande regelsystemet bl. a. då det gäller inkomstslag. (), (),(), (), (), GunneLLiljegren (m)och () anser att den del av utskottets yttrande som på s. 3börjar "I proposifionen" och på s. 4 slutar "(yrkande 2)"bort ha följande lydelse: har det inte väckts någon gensaga motförslaget i propositionen att möjligheterna till avdrag för utgiftei"från tiden innan en verksamhet fått karaktär av rörelse skall utvidgas. Tvärtomhar det i fyra motioner från företrädare för moderata samlingspartiet, centernoch folkparfiet yrkats på en tidsmässigt mera långtgående avdragsrätt än vadregeringen föreslagit. 1 motionerna föreslås att avdrag för löpande omkostnaderskall få göras inte bara för det kalenderår då rörelsen påbörjas och detnärmast föregående året utan även för kostnader som hänför sig till andra och -i tre av motionerna -tredje året före rörelsens början. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det, ienlighet med vad kulturskattekommittén förordat, är motiverat att gå längre iavdragsrätt än vad regeringen föreslagit. En bildkonstnär, författare ellerannan fri kulturarbetare som skall etablera en egen verksamhet har ofta mycketstora svårigheter att klara sig, särskilt . Detär därför viktigt att samhället även i här aktuellt avseende undviker att ionödan försvåra den ekonomiska situationen för honom. Generösa avdragsreglerför utvecklingskostnader är därför mofiverade. I propositionen anges att det är KrU1984/85:4 y ' 10 oundvikligt att kulturskattekommitténs förslag leder tillkontrollproblem. Utskottet anser att svårigheterna i detta avseende inte fåröverdrivas. Den skattskyldige måste naturligtvis visa hur stora kostnadernavarit och att de avsett verksamheten. Han måste även lämna noggranna uppgifterom kostnadernas art och storlek samt om tidigare intäkter. Den skattskyldigebör också, som kammarrätten i angett i sitt remissyttrande, kunnaupplysa om eventuella tjänsteanställningar inom samma verksamhetsområde ochdärvid ange huruvida avdrag för kostnader varom här är i fråga, tidigaremedgetts i inkomstslaget tjänsl. Utskottet anser således alt en längre gående avdragsrättän vad regeringen föreslagit bör införas.