yttr · G805SoU1 · 1984-12-31 00:00:00 — 1984/85:1 y om vissa alkoholpolitiska frågor har berettsocialutskottet tillfälle att yttra sig över ett antal motioner påalkoholpolitikens område som hänvisats till skatteutskottet. Det gällermotionerna 1983/84:304 av () och (), 1983/84:346av,(), 1983/84:347 av karisson (c), 1983/84:384 avSten i (m), 1983/84:385 av (m) och (m), 1983/84:386 av.Gullan () och (),1983/84:752 av (m), 1983/84:757 av m.fl.(c), 1983/84:941 av i (m), 1983/84:942 av LennartBrunander (c) och (), 1983/84:945 av m. fl. (m),1983/84:950av () och i (s),1983/84:951 av () och förste vice talman (), 1983/ 84:953 av m.fl. (m), 1983/84:1124 av LarsAndersson (s) och (), 1983/84:1132 av () cg;hBarbro i , (s), 1983/84:1138 av () ochOlle (), 1983/84:1439 av (), 1983/84:1453 av tredje vicetalman (), 1983/84:1454 av tredje vice talman m.fl. (fp, m, c, vpk), 1983/84:1463 av (m), 1983/84:1472av (), 1983/84:1480 av i m.fl. (s),1983/84:1498 av (), 1983/84:1499 av m.fl. (vpk),1983/84:2100 av m.fl. (fp), 1983/84:2160 av () och () och 1983/84:2166 av () och (). Motionerna berör frågor om en preciserad målsättning fören sänkning av den totala alkoholkonsumtionen, utvärdering, forskning ochinformation i alkoholfrågor, alkoholransonering, snabbvinsatser, etablering avsystembutiker, minimiålder för inköp av alkohol, vissa serveringsbestämmelser,beskattning vid införsel av alkohol samt utformningen av dryckesbeskatt-ningeni övrigt. har beslutat att i yttrandet behandla främst frågorom målsättningen för alkoholpolitiken och inriktningen av alkoholpolitiken istort. Utskottet går inte in på frågor rörande dryckesbeskattningensutformning. De riktlinjer för alkoholpolitikensom antogs av 1977 innehåller ett samlat program för en långsiktiginsats i syfte att begränsa den totala, 1 1984/85. SoU1984/85:1 y SoU1984/85:1 y 2 alltför höga alkoholkonsumtionen och komma till rätta medalkoholmissbruket. Tyngdpunkten i programmet ligger på socialpolitiskainsatser i vid mening, resurser till förebyggande åtgärder ochupplysningsverksamhet, insatser som riktar sig till ungdomen m.m. Iriktlinjerna ingår även att prisinstrumentet skall utnyttjas för ätt nedbringakonsumtionen. Den mätbara konsumtionen av alkoholhar sjunkit . Den reguljära försäljningen 1983 omräknad tillliter ren alkohol per vuxen invånare var den lägsta . Även de ungasalkoholvanor har enligt skolungdomsundersökningaina förändrats till det bättre. I ett pressmeddelande från socialstyrelsenanges att den oregistrerade alkoholkonsumtionen (hembränning m.m.) troligenökat, men att gjorda uppskattningar dock tyder på en verklig nedgång av dentotala alkoholkonsumtionen . Den minskning av alkoholskadorna somiakttagits stöder enligt samma pressmeddelande detta antagände (se vidare S.3). I jämförelse med andra länder ligger den svenskaalkoholkonsumtionen förhållandevis lågt. En av gjord jämförelsemed konsumtionen i 15 andra länder visar att vi i Sverigekonsumerar ungefär hälften så mycket alkohol som genomsnittet av dessa länder. Problemen med alkoholkonsumtionen är ändå stora. Denillegala tillverkningen av alkohol förefaller sålunda att ha ökat markant.Skolungdomars konsumtion av alkohol är vidare lägre nu än under slutet av1970-talet, men andelen ungdomar som räknas till storkonsumenter och/eller somkänner sig berusade varje gång de dricker är fortfarande hög: Andelenskolungdomar som trots restriktioner kan få tillgång till varor frånSystembolaget är också hög. Ett annat negativt inslag är det ökadealkoholmissbruket hos kvinnor. Hur konsumtionsminskningen fördelar sig mellan olikagrupper är inte känt. Det är sålunda inte klarlagt om det grava missbruketminskat lika mycket som genomsnittskonsumtionen. Konsumtionsfördelningen ärmycket sned - av konsumenterna svarar för avkonsumtionen. Till detta kommer att av den vuxna befolkningeninte konsumerar alkoholdrycker. Det är därför svårt att dra slutsatser avmedeltal. Medeltalen påverkas dock kraftigt av storkonsumenternas konsumtion(jfr vidare nedan angående skadeutvecklingen). Alkoholskadornas omfattning ochutveckling är svåra att precisera, även om det står klart att alkoholskadornautgör ett av vår tids största socialmedicinska problem.Världshälsoorganisationen () antog 1975 en resolution omalkoholkonsumtionens nivå och dess betydelse för hälsotillståndet i stort. Därsades att det föreligger ett klart samband mellan totalkonsumtion ochskadenivå. Ungefär utkom en rapport med sammanställning avforskningsresultat från olika länder. Enligt rapporten är det klarlagt atthögkonsumenter av alkohol har en kraftig överdödlighet av levercirros(skrumplever). Man har också funnit att självmord och högkonsumtion av SoU1984/85:1 y 3 alkohol har ett samband. Högkonsumenterna råkar ocksåoftare än andra ut för olyckor, såsom bränder och trafikskador. En granskning av den internationella statistik som finnstillgänglig över alkoholkonsumtion och dödsorsaker visar att antalet dödsfall iskrumplever ganska väl följer storleken av tolalkonsumtionen av alkohol.Sambandet är dock inte entydigt. Osäkerheten i det statistiska materialet kanvara orsak till den bristande överensstämmelsen. För del kan nämnas att ipromemorian Försäljning och missbruk av alkoholdrycker 1983 redovisatutvecklingen av antalet döda i vissa alkoholrelaterade dödsorsaker (alkoholism,levercirros, pancreatit m. m.). konstaterar attutvecklingstendensen är ökande t. o. m. , varefter en tydlig minskninginträtt. Utvecklingen stämmer enligt relativt väl medutvecklingen av alkoholförsäljningen, men nedgången i den alkoholrelateradedödligheten är fördröjd jämfört med nedgången i försäljningen.Styrelsen erinrar om att relationen mellan dessa två siffror ärsammansatt och komplicerad varför slutsatser om orsakssamband bör dras medförsiktighet. Dessutom är siffrorna behäftade med fel av olika slag, som t. ex.att man inte känner till det verkliga antalet dödsfall som orsakats avalkoholmissbruk. I den av och Systembolaget gemensamtutgivna informationsskriften Bakgrunden - fakta om alkoholpolitik(3:e upplagan 1984) bekräftas att de senaste årens nedgång avalkoholkonsumtionen i efter en viss tidsförskjutning följts av enminskning av alkoholskadorna. Detta tyder på en verklig minskning av dentotala alkoholkonsumtionen och inte endast av den registrerade försäljningen(jfr ovan s.2). Enligt vad utskottet inhämtat avserregeringen att lägga fram en proposition rörande narkotikapolitiken samtfrågor rörande vården av missbrukare. Propositionen kommer enligt uppgift ocksåalt innehålla förslag rörande alkohol- och narkotikainformationen. En särskild utredare har i Rapport om alkohol- ochnarkotikaupplysning (, Ds S 1983:11) lagt fram förslag till en förbättradsamordning och organisation av de statliga insatserna för alkohol- ochnarkotikaupplysning. , Enligt detta förslag-som alltså avses behandlas i denkommande propositionen - skall ,a-nämnden, avskaffas. En del av nämndens uppgifter skall enligtutredningsförslaget läggas på ett särskilt råd med direkt anknytning aillregeringen. Rådet skall bestå av företrädare för folkrörelserna, såsomnykterhets-, frikyrko-, ungdoms-, klient-, idrotts- och de fackligaorganisationerna. När det gäller utredningar på alkoholpolitikens område kanvidare erinras om att regeringen fastställt direktiv (Dir.1984:30) för en översyn av vissa regler inom alkohollagstiftningen.Översynsarbetet kommer enligt direktiven främst att beröra frågor om serveringoch annan handel med alkoholdrycker. Syftet skall vara att åstadkommaförenklingar och rationali- 1 1984/85. SoU1984/85:1 y 4 seringar - och därmed en minskad byråkrativ- i detalkoholpolitiska regelsystemet. De lagar som berörs är lagen (1977:292) omtillverkning av drycker, lagen (1977:293) om handel med drycker och lagen(1961:181) om försäljning av teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat.Översynen skall slutföras . I motion 1983/84:2100 (fp) begärsatt beslutar om en preciserad målsättning för alkoholpolitiken(yrkande 2). Enligt motionärerna bör målet för sänkningen av den totalakonsumtionen sättas till för en kommande tioårsperiod. Utskottet har tidigare behandlatdenna fråga och därvid understrukit svårigheterna att mäta den verkligakonsumtionen och därmed även förändringar i denna (se SoU 1981/82:1 y). Iyttrande SoU 1982/83:7 y uttalade utskottet vidare följande (s. 3-4). I;n ytterligare sänkning avtotalkonsumtionen av alkohol i vårt land måste komma till stånd inom denärmaste åren. Konsekvenserna kommer annars att bli ödesdigra för mångamänniskor. Utskottet vill här också peka på den stora andel av samhälletsvårdresurser som f. n. tas i anspråk för yård av olika alkoholskador. Som ovanframhållits har en viss nedgång i totalkonsumtionen sannolikt skett under desenaste åren. Med hänsyn till alkoholskadornas utveckling måste detta dockanses vara helt otillräckligt. Samhället måste därför vara berett till kraftigaåtgärder för att säkerställa att det sker en fortsatt minskning avalkoholkonsumtionen. Åtgärderna måste självfallet inriktas på att begränsa dentotala konsumtionen och inte bara den officiella försäljningen. Osäkerheten om den verkligatotalkonsumtionens storlek gör emellertid, som utskottet framhöll redan förraåret, att det knappast är meningsfullt att slå fast ett preciserat delmål förkonsumtionsminskningens storlek som föreslås i här aktuella motioner. Detta fårinte tolkas som att utskottet skulle vara berett att acceptera mindrekonsumtionsminskning än motionärerna. Med hänsyn till utvecklingen av alkoholskadornamåste ambitionen vara att den totala konsumtionen skall minskas så kraftigt sommöjhgt, helst mer än de gränser som angetts i motionerna. Effekterna avvidtagna åtgärder bör löpande följas upp av berörda myndigheter, främstsocialstyrelsen. Målsättningen bör vara en kontinuerlig minskning . Utskottet framhöll vidare vikten avatt i ökad.utsträckning vinna allmänhetens förståelse för allvaret ialkoholproblematikernas situation och för nödvändigheten av att hindra enutveckling mot allt fler grava alkoholskador. Enligt utskottets uppfattning har inget framkommit sommotiverar ett ändrat ställningstagande i denna fråga. Utskottet förutsätter enfortsatt minskning av den totala alkoholkonsumtionen. Det måste ankomma påregeringen att noga följa denna utveckling och att föreslå de åtgärder som kananses nödvändiga om minskningen mattas eller upphör. En fråga av betydelse förtotalkonsumtionens storlek år den utbredda användningen av snabbvinsatser. har på uppdrag av 1982 gjort enintervjuundersökning där bl. a. frågor ställts om hemtillverkning av vin. Sammafrågor ställdes i en SoU1984/85:1 y 5 liknande undersökning 1980. Av de tillfrågade 1982 hade tillverkat vin i hushållet . Drygt en tredjedel hadeanvänt en s. k. snabbvinsats. Antalet personer som tillverkat vin i hemmet hadeökat något . Andelen som använde snabbvinsats var dock hkastor vid båda frågetillfällena. I motionerna 1983/84:346 (c) och 1983/84:2160 (fp) begärsåtgärder för att hejda bruket av snabbvinsatser. Frågan om förbud mot snabbvinsatser har behandlats fleragånger av , dock utan att leda till lagstiftning i frågan. I yttrandeSoU 1982/83:7 y uttalade socialutskottet att utvecklingen var oroande och bordeföljas uppmärksamt. Försäljning av billiga snabbvinsatser innebär dessutom attalkohol finns lätt tillgänglig för ungdomar. Utskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck imotionerna att syftet med alkohollagstiftningen allvarligt motverkas genom denfria försäljningen av snabbvinsatser. Det var inte en sådan som avsågs när manursprungligen tillät hemtillverkning av vin. Snabbvinet torde också medföra eninte oväsenUig höjning av totalkonsumtionen. Särskilt oroande är att en del avdenna konsumtionsökning kan befaras avse ungdomar, som på detta sätt tidigt kangrundlägga alkoholproblem. Den omständigheten att det visat sig svårt att finnaen lagteknisk lösning på problemet innebär alltså inte att man kan avstå frånatt försöka komma till rätta med den utbredda försäljningen av snabbvinsatser,särskilt sådan som sker till ungdomar under eller omkring . Utskottetförutsätter att regeringen i lämpligt sammanhang ånyo överväger denna fråga. Utskottet vill i detta sammanhang även beröra frågan ominköpsåldern. Åldersgränsen vid inköp i systembutik knöts vid 1954 årsreform till myndighetsåldern. När myndighetsåldern sänktes 1969 från 21 till 20år sänktes också inköpsåldern till . När myndighetsåldern senare harsänkts till har dock inte inköpsåldern sänkts. I proposition 1976/77:108hänvisades till att alkoholmissbruk bland ungdomar är ett mycket allvarligtproblem. Ett ställningstagande borde därför anstå tills följderna av mellanöletsavskaffande kunde överblickas. tillstyrkte propositionen meduttalandet att verkningarna av de då beslutade alkoholpolitiska åtgärderna isin helhet borde avvaktas. I motion 1983/84:384 (m) yrkas att åldersgränsen för inköpav alkohol sänks till . Att begränsa ungdomars tillgång till alkohol är enväsentlig del av alkoholpolitiken. En sänkt inköpsålder skulle få rakt motsatteffekt. Utskottet avstyrker därför detta motionsförslag. Motionerna 1983/84:304 (c),1983/84:347 (c) och 1983/84:2100 (fp) (yrkande 3) tar upp frågan omalkoholransonering och vissa andra restriktioner. I de två förstnämndamotionerna hänvisas till en rapport från socialdepartemen- . Tekniskaförutsättningar för ransonering och registrering vid inköp av SoU1984/85:1 y 6 alkoholdrycker (Ds S 1981:22), i vilken redovisas olikamöjligheteratt införa ransonering. Utskottet har tidigare i yttrande 1982/83:7 y avstyrktinförandet av särskilda alkoholrestriktioner såsom ransonering, registrering avinköp m. m. Utskottet vill tillägga att det är många delvis okända faktorer sompåverkar utvecklingen av alkoholkonsumtionen. Det har förekommit såväl upp- somnedgångar i konsumtionen, både medan ransonering gällt och därefter. F. n. registrerade försäljningen gått ned till en nivå motsvarande den vid mittenav . Sannolikt är den verkliga konsumtionsnedgången inte lika stor,till följd av den utbredda hemtillverkningen av vin, införsel av turistspritm. m. samt inte minst den illegala hembränningen. Denna oregistreradealkoholkonsumtion kan inte sänkas genom ransonering. Utskottet anser därför liksom tidigare att man i förstahand bör försöka' åstadkomma en fortsatt konsumtionsminskning med hjälp avinformation och upplysning, förebyggande åtgärder i form av särskilda insatserför ungdom, alkoholfria alternativ, prisinstrumentet etc. Detta hindrar inteatt utvecklingen självfallet måste följas med uppmärksamhet. Skulle den ■ inledda utvecklingen med en sjunkande alkoholkonsumtion ta en meraoroande vändning får - som utskottet framhöll i yttrande SoU1982/83:7 y - förutsättningslöst prövas om andra åtgärder, t. ex.restriktions-åtgärder av olika slag, kan te sig motiverade. Motionerna 1983/84:953 (m),198.3/84:1472 (m) och 1983/84:1480 (s) tar upp reglerna för etablering avsystembutiker. vill med anledning av dessa motioner endastframhålla att servicesynpunkterna inte får göra att de alkoholpohtiska målenkommer i skymundan. Samma synpunkter kan anläggas på motion 1983/84:752 (m),(yrkande 2), om ökat öppethållande i systembutikerna. Systembolagetsinformatio/xsverksamhet på det alkoholpolitiska området ifrågasätts i motion1983/84:950 (s). Motionärerna anför att man bör skilja på ansvaret föralkoholpolitiken och ansvaret för produktion och distribution av alkoholvaror.De föreslår därför att helt tar över all informationsverksamhetkring alkoholens risker och skadeverkningar från Systembolaget. Målsättningen för alkohol- och annan droginformationinnebär att informationen skall sätta in missbruksproblemen i deras socialasammanhang och vidga medvetenheten om att människors sociala svårigheter måstemötas med öppenhet och vilja till solidariska insatser. Den skall ocksåmedverka till en sådan förändring i synen på dem som har skadats genommissbruket att deras delaktighet i den samhälleliga gemenskapen tryggas.Informationen bör understryka riskerna för skadeverkningar och betona vikten avhelnykterhet under uppväxtåren, i trafiken och i arbetslivet. Informationenbör till stor del avse ungdomen men inte ensidigt inriktas på denna. SoU 1984/85:1y 7 övervägande delen av informationen skall vila påfolkrörelserna, som bör ges resurser härför. Informationen bör även inriktas påatt förändra och begränsa det traditionella bruket av alkohol. Utskottet konstaterar liksom motionärerna att Systembolagetinte ålagts något ansvar för alkoholinformationen. Det kan tyckas litetöverraskande att det företag som har till uppgift att tillhandahålla alkoholsamtidigt varnar för konsumtion därav. Ett motiv härför är att Systembolagetsinformation sannolikt når delvis andra konsumentgrupper än den information somlämnas genom t. ex. idrottsrörelsen och andra ideella organisationer. a.kan man på detta sätt direkt nå högkonsumenter och andra som använder alkoholpå ett sätt som kan skada deras hälsa. Utskottet har tidigare i ett yttrandetill skatteutskottet (SoU 1976/77:4 y s. 6) framhållit att det för en effektivinformation är av värde att den sprids på olika sätt och från flera hållsamtidigt och att Systembolaget och Vin- och spritcentralen just genom sinverksamhet torde ha möjlighet att nå många som man inte kan informera genomvanliga kanaler. Utskottet - som emellertid pekade på behovet av samordning medandra informationsinsatser- avstyrkte härmed ett motionsförslag (fp) om att debåda bolagen skulle upphöra med sin anti-alkoholin-formation och att dennaskulle övertas av . Utskottet är av de angivna skälen inte berett att förordanågot initiativ med anledning av motion 1983/84:950. Utskottet villdessutom erinra om att en proposition rörande bl. a. ansvaret fördroginformationen är att vänta (s.3). kan då behandlahithörande frågor i ett bredare perspektiv. En vuxen person som varit utomlandsi får enligt gällande bestämmelser skattefritt införa vissmängd alkohol. Denna skattefria införsel är sannolikt betydande. För år 1979uppskattades den till sprit och vinvilket motsvarar av Systembolagets försäljning av sprit och avvinförsäljningen. 1 motion 1983/84:385 (m) yrkas att skattefri försäljningmedges på båtar i trafik mellan och det svenska fastlandet. Utskottetkan för sin del inte tillstyrka en sådan utvidgning för resor mellan olikasvenska orter, vilken endast kan ha från alkoholpolitisk synpunkt negativaeffekter. I motion 1983/84:1453 (fp) yrkas att all införsel avalkoholdrycker skall beskattas. har behandlat ett likartatmotionsyrkande i betänkandet SkU 1983/84:47. Utskottet framhöll därvid att denskattefria införseln vilar på internationell praxis och att speciella lösningarför del såvitt möjligt bör undvikas. hänvisade vidaretill att frågan var aktuell i . delar skatteutskottets uppfattning attdessa frågor i första hand bör behandlas mera övergripande i ettinternationellt perspektiv och att ensidiga åtgärder från sida därförter sig svåra att genomföra. Enligt uppgift från är vidaredenna fråga fortfarande aktuell i . Resultatet av detta arbetebör avvaktas. SoU1984/85:1 y 8 Flera motioner tar uppbestämmelserna om servering av alkoholdrycker. I motionerna 1983/84:386 (m) och1983/84:951 (m) begärs förslag till lagändring resp. en utvärdering av de nyabestämmelserna om serveringstillstånd. Båda motionerna vänder sig mot att.tillstånd till servering av alkohol kan vägras den som visat ekonomiskmisskötsamhet och till följd därav inte anses lämplig att driva rörelse däralkohol serveras. I motion 1983/84:941 (m) begärs att nu gällande bestämmelserom tillståndstvång för att servera folköl i personalmatsalar skall tas bort. Imotion 1983/84:1124 (s) slutligen begärs en översyn av lagen om handel med drycker.Motionärerna påtalar vissa tolkningssvårigheter som uppkommit bl. a. som följdav den utveckling som skett i restaurangbranschen sedan lagens tillkomst samtatt behandlingen av likartade ärenden visat sig skifta från län till län. Som ovan nämnts har regeringen beslutatom en översyn av vissa regler inom alkohollagstiftningen, däribland lagen omhandel med drycker. Översynsarbetet kommer främst att beröra frågor omservering och annan handel med alkoholdrycker. I direktiven (Dir. 1984:30)framhålls bl. a. att brister i lagstiftningen aktualiserats, främst vad gällertillståndsgiv-ningen vid servering och försäljning, samt svårigheter ochinkonsekvenser vid tolkningen av vissa bestämmelser. Den av regeringen beslutade översynen tillgodoser enligtsocialutskottets mening syftet medhär aktuella motioner. I motion 1983/84:1463 (m) föreslås att restauranger skallkunna få inköpa alkohol till reducerat pris från Systembolaget. Enligtmotionärerna tvingas restaurangidkare nu att ta ut så höga priser att fåmänniskor har råd att gå ut på restaurang i . ifrågasätter om utgångspunkten förmotionsyrkandet är riktig. Enligt 50 § lagen om handel med drycker får prisetpå alkoholdrycker vid servering inte sättas lägre än detaljhandelspriset förvaran jämte skäligt tillägg för serveringskostnaden. har iallmänna råd om restaurangers prissättning och annonsering (SOSF(S) 1981:23)uttalat att detta tillägg normalt torde motsvara av detaljhandelspriset.De höga restaurangpriserna beror på restaurangernas egna påslag därutöver.Motionen avstyrks. Några motioner gäller försäljningenav öl i allmänna handeln. Motionerna 1983/84:945,1983/84:1439 (yrkande 2) och1983/84:1498 (samtliga m) tar alla upp nuvarande bestämmelser i lagen öm handelmed drycker innebärande att försäljning av öl i detaljhandeln bara får ske påvardagar mellan kl. 8 och . Motionärerna anser att försäljning i principbör få ske under de tider en butik hålls öppen. Utskottet har erfarit att regeringen f. n. prövar fråganom försälj ningsbe-stämmelsernä för öl. Utskottet, som i princip delarmotionärernas uppfattning, utgår från att även den nu aktuella frågan övervägsi det sammanhanget. SoU1984/85:1 y 9 I motion 1983/84:752 (m) (yrkande1) yrkas att skall fastställa den övre alkoholgränsen för öl som fårförsäljas i den allmänna handeln till 3,6 viktprocent, dvs. motionären villåterinföra det s. k. När mellanölet förbjöds från den 1 juli 1977var det helt avgörande argumentet härför ungdomens missbruk av mellanöl.Mellanöl hade visat sig vara en inkörsport för alkoholkonsumtion i allt lägreåldrar (se vidare SkU 1975/ 76:64 s. 7-11). Enligt socialutskottets mening talar de alkoholpolitiskaskälen fortfarande mycket starkt mot att tillåta allmän försäljning avmellanöl. Utskottet kan alltså inte dela den syn som kommer till uttryck imotion 1983/84:752. Ett flertal motioner tar uppfrågorna om dels en utvärdering av alkoholpolitiska reform, dels denfortsatta bevakningen av utvecklingen. I motionerna 1983/84:1132 (s),1983/84:1454 (fp, m, c, vpk) och 1983/84:2100 (fp) begärs i samtliga fall attriksdagen skall uttala sig för en utvärdering av effekterna av olikaenskildheter alkoholpolitiska beslut. I anslutning härtill föreslåsäven ökad satsning på forskning och statistik på alkoholdmrådet (motionerna1454 resp. 2100 ovan). I motion 1983/84:752 (m) (yrkande 3) föreslås att riksdagenbegär utredning och förslag i syfte att avskaffa resp. minska restriktionernapå det alkoholpolitiska området. I motionerna 1983/84:1138 (fp) och 1983/84:1499 (vpk)föreslås att skall begära tillsättande av en alkoholkommission.Enligt de förstnämnda motionärerna bör en huvuduppgift för en sådan kommissionvara att sammanställa alla de olika skador och kostnader som alkoholen orsakarsamt utarbeta en plan för ett möjligt framtida försök med ransonering.Vpk-motionärerna föreslår en alkoholkommission med uppgift att utforma åtgärdersom vidmakthåller en sjunkande alkoholkonsumtion, leder till minskadealkoholskador och som uppmärksammar alkoholproblematikernas situation. kan i och för sig dela uppfattningen attdet är önskvärt att utvärdera effekterna av olika slag av alkoholpolitiskaåtgärder. måste konstateras att alkoholfrågan redan utretts i mångaolika sammanhang.