yttr · G805NU8 · 1984-12-31 00:00:00 — 1984/85:8 y om forsknings- och industripolitiskt samarbete mellanSverige och EG har berettnäringsutskottet tillfälle alt yttra sig över motion 1984/85:2405 av ,fi, (m) om förbindelser med de europeiska gemenskaperna (EG), såvittavser de delar av yrkande 2 som faller inom näringsutskottets beredningsområdesamt yrkande 3. I motionen hemställs, såvitt här är i fråga, att 2, som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om önskvärdheten av ett ramavtal om forskningspolitik mellan och EG, 3. som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om önskvärdheten av ett ramavtal om industripolitik mellan och EG, kommer, sägs det imotionen, att få det svårt att behälla sin ställning som exportinriktad högteknologiskindustrination om inle svensk industri ges full möjlighet all tillvarata defördelar som en inte bara nordisk utan också västeuropeisk"hemmamarknad" utgör. Svensk industri måste också delta i olikaformer av transnationelli samarbete på forsknings-, utvecklings- ochtillverkningsområdena. I motionen hänvisas till all man inom EG under senare ärhar gjort kraftfulla ansträngningar i syfte att stimulera framväxten av enhögteknologisk europeisk industri som skall kunna hävda sig i konkurrensenmed främst amerikansk och japansk industri. Det är, anför motionärerna, avutomordentligt stor betydelse att på ett så allsidigt och komplett sättsom möjligt kan delta i EG:s satsningar på de forsknings- och industripoliliskaområdena. Det forskningspolitiska samarbete med EG som förekommer - imotionen nämns samarbetet inom ramen för dels COST (European Cooperation in theField of Scientific and ), dels det gemensamma europeiskafusionsforskningsprogrammet - borde utvidgas. Som exempel 1 1984/85. NU1984/85:8 y NU1984/85:8 y 2 på tänkbara samarbetsområden nämns hälso- och sjukvård,informationsteknologi, avfallshantering, icke-nukleär energi, framtidsstudier,teknologisk grundforskning samt bioteknologi. Etl ramavtal om forskning mellan och EG bordekunna ge möjlighet att automatiskt komma med i de olikasamarbetsprojekt som initieras inom EG, menar motionärerna. krävs förvarje enstaka samarbetsprojekt överläggningar och separata avtal på ett sättsom i längden knappast kommer att vara möjligt om samarbetet skall utökas. Ett motsvarande ramavtal på det industripolitiska områdetkan visa sig mera komplicerat att nä fram till. Ett sådant framstår emellertidinte minst pä sikt som ett utomordentligt viktigt svenskt önskemål. Det bordesyfta till att möjliggöra ett så fullständigt dellagande som möjligt förSverige och svensk industri i EG:s olika industripolitiska program. Som viktigtexempel på industripolitisk satsning inom EG nämns ESPRIT (European Strate-gicProgramme for Research in ). är det nödvändigtför svensk högteknologisk industri att kunna delta i detta program liksom i demotsvarande satsningar som med stor sannolikhet kommer att göras på andraområden, bl. a. inom bioteknologin, säger motionärerna, kan svenskaindustrier göra detta endast om del sker genom etl företag etablerat i ettEG-land och om verksamheten också äger rum vid detta företag. Uppgifter i anslutning till motionen EG:s ramprogram för forskning och utveckling EG:s Råd antog i december 1984principer, mäl och kriterier för ett ramprogram för EG:s FoU-verksamhel /89. Beslutet hade föregåtts av förhandlingar vid ettflertal sammanträden alltsedan sommaren 1983. fattadeRådet beslut om det i motionen nämnda ESPRIT, som särskilt har prioriteratsinom ramen för FoU-programmet. ESPRIT syftar till att på tio årskall inhämta och förspräng på det strategiskainformationslekno-logiområdet. Budgeten för den första fasen av detta programuppgår till 1,5 miljarder ECU - ca - varav Gemenskapenbidrar med ena hälften och deltagande industrier, universitet och andrainstitutioner med den andra hälften. Programmet indelas i fem huvudområden,vilka är avancerad mikroelektronik, mjukvaruleknologi. avancerad informationsbehandling,kontorssystem och dalorintegrerad produktion. Övriga prioriterade områden inomFoU-programmet är bioteknologi, basteknologi, icke-nukleär energi, skydd motradioaktiv strålning samt stimulans av vetenskapligt samarbete ochforskarutbyte. Bland projekten ingår ett fusionsforskningsprogram, i vilket ocksåSverige och deltar. Ramprogrammet och dess finansiering har slutligtfastställts av Rådet . NU1984/85:8 y 3 Planerat ramavtal för forskningssamarbete mellan Sverigeoch EG Tankar på ett samarbetsavtal mellanSverige och EG med sikte på ökat europeiskt industrisamarbete framfördes avstatsminister vid hans besök hos EG . På det tekniskt-vetenskapligaområdet intar en av de främsta platserna, men våra industrier skullekunna vara mera konkurrenskraftiga om vi bättre samordnade våra ansträngningaroch resurser. Del vore kanske nyttigt att pröva tanken på en ramöverenskommelseför alt underlätta en närmare samverkan. Som exempel på särskilt lovandepotentiella samarbetsområden vill jag nämna . Även om detexisterar ett nära samarbete mellan och Gemenskapen i dessa ämnenskulle del kunna utvidgas och fördjupas ytterligare, i båda parters intressen.Svenska företag önskar i sitt samarbete med företag i ge sitt fullabidrag pä områden som telekommunikationer, elektronik, informatik etc.Gemensamma företag, forskning och utveckling i samarbete, specialisering ochrationell arbetsfördelning mellan europeiska förelag är just de recept som skage oss sysselsättning och inkomster . Det finnslyckligtvis inte bara stagnerade industrier, del finns ocksåframtidsindustrier. Formerna för ett närmareforskningssamarbete mellan och EG med sikte på ett ökat industrielltsamarbete studerades härefter av en gemensamt tillsaltarbetsgrupp. Ett förslag till mandat för att formellt förhandlamed (och ) om ett ramavtal på FoU-området har i början av april1985 antagits av EG:s Råd. Förhandlingar kommer alt inledas ochväntas kunna bli slutförda . Enligt förhandlingsmandatet skall ramavtalet kunna omfattaFoU-sam-arbete mellan och på alla tänkbara områden. Det skall varautvecklingsbart. Existerande samarbete noteras. Framtida samarbete skallövervägas i samband med regelbundna möten, där parternas FoU-politikpresenteras. Samarbetet kan vidare ske i form av informationsutbyte,koordinering av program och projekt eller genomförande av gemensamma projekt.Formerna för samarbete kan vara gemensamma möten, vetenskapliga besök ochutbytesresor, kontakter mellan programansvariga, deltagande i seminarier,symposier etc. och finansiell medverkan i gemensamma forskningsaktiviteter.Enskilda samarbetsavtal inom ramen för avtalet skall slutas separat ochvillkoren liksom ledning och övervakning fastställas från fall till fall. ti /85. NU1984/85:8 y 4 lämnar i detföljande vissa synpunkter på yrkandena i motionen i den ordning de framställs,dvs. först förslaget om ett ramavtal för forskningspolitiskt samarbete mellanSverige och EG och därefter förslaget om ett motsvarande avtal förindustripolitiskt samarbete. Som närmare framgår av den fortsattaframställningen ser näringsutskotlet dock ingen klar skiljelinje mellan detforskningspolitiska och - såsom utskottet tolkar motionen - det industripolitiskaramavtal som förslagen i motionen syftar till. Ramavtal för forskningspolitiskt samarbete Etl nära, omfattande och varaktigtsamarbete med EG eftersträvas från svensk sida. Det tar sig uttrycki aktiviteter på vill skilda områden såväl bilateralt som inom ramen församarbetet mellan EFTA-länderna och EG. I och med atl tullfrihet nu råder förindustrivaror på den västeuropeiska marknaden har samarbetet gått in i en nyfas med ökad tonvikt på sådana från näringsutskottets utgångspunkter betydelsefullaområden som avveckling av icke-tariffära handelshinder och samarbete iforsknings- och utvecklingsfrågor. En av förslagen i motion 1984/85:2405 (m) gäller justforsknings- och utvecklingssamarbete. Förslaget går ut på att ett ramavtal omforskningspolitik skall ingås mellan cch EG. Genom elt sådant avtalskulle en utvidgning av forskningssamarbetet kunna ske, en utvidgning somenligt motionärernas mening är angelägen för atl skall kunna behållasin ställning som exportinriktad, högteknologisk industrination. delar motionärernas uppfattning atl detär värdefullt att har möjlighet att delta i sådant forsknings- ochutvecklingsarbete inom EG som syftar till ökad konkurrenskraft för ochprofilering av den västeuropeiska industrin inom vikliga framtidssektorer,borde också kunna ge positiva bidrag i elt samarbete med delta syfte. Av väsentlig betydelse är det samarbete som etablerasdirekt mellan svenska företag och förelag och institutioner inom EG, Enmöjlighet för att inom ramen för elt särskilt samarbetsavtal officielltdelta i EG:s gemensamma forsknings- och utvecklingsprogram kan ses som ettviktigt komplement till och i vissa fall också som en nödvändig förutsättningför detta direkta samarbete. Särskilt gäller detta naturiigtvis när villkoren iforskningsprogrammen är så utformade att medverkan från företag i tredje landannars inte är möjlig. Vikten av att ett utvidgat forskningssamarbete med EGkommer till stånd understryks ytteriigare av au - som tidigare nämnts - detinterna EG-samarbetet i FoU-frågor, särskilt inom områden NU1984/85:8 y 5 som är intressanta från industriell synpunkt, harväsentligt aktiverats . Ett vidgat forskningssamarbetetorde vidare kunna få positiva effekter också på andra områden där ett utökatsamarbete är önskvärt för att produktion och handel skall kunna underlättas. Som har framgått av den inledande redogörelsen är ettramavtal om forskningssamarbete på väg att träffas mellan och EG.Intentionerna från svensk sida - sådana de kan utläsas av statsminister där refererade anförande - är alt forskningssamarbetet framför alltskulle ta sikte på ökat europeiskt industrisamarbete. Näringsuiskottet ser frånsina utgångspunkter positivt på att ett ramavtal med denna inriktning kommertill stånd. Detta ligger, såvitt utskottet kan se, också i linje med önskemåleni motion 1984/85:2405 (m). Enligt vad som sägs i motionen borde elt ramavtal omforskningspolitiskt samarbete kunna ge en automatisk möjlighet attkomma med i EG:s samarbelsprojekt. Om samarbetet skall utökas går det inte attha överläggningar och separata avtal kring varje enstaka samarbetsprojekt pådet sätt som sker. vill understryka att en sådan automatiskrält för att delta i alla projekt inom EG:s forskningsprogram sommotionärerna synes åsyfta rimligen också måste motsvaras av en skyldighet altdelta. Mot en sådan ordning kan enligt utskottets mening flera invändningarresas. Det är inte givet atl har behov av, kompelens att tillgodogörasig eller möjligheter att bidra till forskning inom alla de områden somomfattas av EG:s FoU-program. Det naturliga vore enligt näringsutskoltetsmening att engagerade sig i sådana projekt inom detta program därförutsättningar i nu nämnda avseenden i särskild grad föreligger. En automatikav det slag som antyds i motionen borde också förutsätta att på sammavillkor som EG:s medlemsländer fick delta i beslutsprocessen när del gälleratt fastställa inriktningen av det gemensamma forskningsprogrammet ochvillkoren för dess finansiering. Detta torde vara uteslutet. Enligt näringsutskottels mening ligger det i stället iSveriges intresse att ett ramavtal om forskningssamarbete ger en plattform förett utvidgat samarbete vilken inte begränsar förutsättningarna härför ellermedför att dessa låses på annat sätt. Riktlinjerna i förhandlingsmandatligger i linje med vad näringsutskottet här har förordat. Det planeraderamavtalet framstår som mycket väsentligt såsom viljeyttring från parternassida till förmån för en intensifierad forskningssamverkan. Med stöd av deltaavtal kan en diskussion upptas om svensk medverkan i konkreta projekt inom t.ex. de områden som angavs i statsminister anförande och andra förbl, a, den industriella utvecklingen viktiga forskningsområden. Det som härsagts utesluter inte heller att en precisering av prioriterade områden förfortsatta diskussioner sker redan i anslutning till de förhandlingar som inomkort avses bli inledda. NU1984/85:8 y 6 vill kort beröraäven finansieringen av eventuella gemensamma forskningsprojekt. De anslags-och prioriteringsfrågor som kan aktualiseras kommer regeringen och isedvanlig ordning atl få ta ställning till i anslutning till att svensktdeltagande i EG-proJekt blir aktuellt. Av betydelse är att planeringen är sålångsiktig alt medel för ett eventuellt vidgat forskningssamarbete med EG kanbeaktas i samband med fastställandet av de treårsramar för anslagen tillforskning som regelmässigt läggs fast av . Som påpekades i proposition1983/ 84:107 om forskning (s. 26) torde ett vidgat svenskt FoU-samarbete med EGkräva ett ökat engagemang såväl från statliga organ som från industrin för attskapa de förutsättningar som fordras för ett framgångsrikt resultat på långsikt. Framställningen i det föregående ger vid handen atl EG-projekten kan haen uppläggning motsvarande den som i tillämpas av styrelsen för tekniskutveckling, med finansiering såväl via EG-budge-ten som från institutioner ochförelag. vill också någotberöra det samarbete som inom ramen för COST sedan är 1971 är etablerat mellanEG och nio utanförstående europeiska länder, däribland ,avseende tillämpad forskning och tekniskt utvecklingsarbete. Samarbetet skerinom tio ämnesområden: datateknik, teleteknik, transportväsen, havsfrågor,materialteknik, miljövård, meteorologi. Jordbruksforskning,livsmedelsteknologi och socialleknologi. pågår ett drygttrettiotal projekt med svenskt deltagande. COST-projekten rör i de flesta fallproblem av allmänt samhälleligt intresse och är normalt - av konkurrensskäl av den karaktären att de inte engagerar den privata industrin utan närmastoffentliga institut och forskningsorgan. Det finns ingen gemensam budget förCOST-projekten. Samarbetet går ut på att länderna ställer sina egnaforskningsresultat på projektområdena till övriga deltagares förfogande. Enligt vad utskottet har inhämtat pågår etlerfarenhetsutbyte avseende CÖST-samarbetet. Från svensk sida har därvid gettsuttryck för en positiv inställning till en fortsatt utveckling av detta. Ensådan är enligt näringsutskottets mening värdefull. Flera av de aktuella samarbetsområdenaär viktiga för den industriella utvecklingen. Av betydelse frånnäringsutskottels utgångspunkter är också de möjligheter till standardisering,harmonisering och samordning inom områden såsom t. ex. data-, el- ochteleteknik som samarbetet inom COST har visat sig kunna erbjuda. En fortsattutveckling i denna riktning är av värde för atl produktion och internationellhandel skall kunna underiättas. Rådets principbeslut om ett ramprogram förFoU-verksamheten i Gemenskapen ändrade förutsättningarna för EG:s deltagande iCOST-samar-betet. EG kunde i fortsättningen förväntas delta endast i sådanaCOST-projekt som låg i linje med ramprogrammets inriktning. Vidare skulleindustriellt intressanta projekt i större omfattning bedrivas inom ramen för NU1984/85:8 y 7 Tredjeländers anslutning till dessaprogram skulle övervägas från fall till fall och först sedan EG internt hadefastställt resp. program. Det senast anförda stärker ytterligare skälen för enöverenskommelse om forskningssamarbete av det slag som är på väg atl träffas. Ramavtal för industripolitiskt samarbete Det är enligt motionärernaangeläget att ett ramavtal mellan och EG eftersträvas också på detindustripolitiska området. skulle syfta till att möjliggöra förSverige och svensk industri att så fullständigt som möjligt delta i EG:sindustripolitiska program. Som ett viktigt exempel på industripolitiskasatsningar inom EG nämns ESPRIT. I övrigt definieras samarbetsområdet för dettilltänkta ramavtalet om industripolitik inle närmare. villmot denna bakgrund anföra följande. Det industripolitiska samarbete som äger rum inom EGomfattar en rad olika frågor, t. ex. bevakning av eller särskilda program förproblembranscher, statliga stödåtgärder och allmänna företagsfrämjandeåtgärder. I sådana frågor finns ett informellt erfarenhetsutbyteoch samarbete också mellan och EG. Det sker bl. a. inom ramen för mötenmed den s. k. blandade kommissionen, i expert- och samrådsgrupper och i kontaktermellan den svenska EG-delegationen i och tjänstemän.Såväl mera övergripande industripolitiska frågor som branschspecifika frågoravseende t. ex. papper och stål tas upp till diskussion inom ramen för dettaicke formaliserade samarbete. har uttryckt intresse för att ytteriigarebranscher, såsom dala, elektronik och telekommunikationer, skulle inbegripas idessa diskussioner. Enligt näringsutskottets mening kan ett erfarenhetsutbytemed EG i industripolitiska frågor av här berört slag vara värdefullt. Någonanledning att ge detta samarbete en organisatorisk ram i form av ett särskiltavtal föreligger emellertid enligt utskottets mening inte. Såväl i sak som vadavser formerna synes det nuvarande informella samarbetet i induslripoli-tiskafrågor av traditionellt slag fungera tillfredsställande. Emellertid torde motionen kunna tolkas så att detindustripolitiska samarbete med EG som eftersträvas gäller strategiskasatsningar för industriell utveckling snarare än EG:s industripolitiskasamarbetsprogram i vidare bemärkelse. Som nämndes framhåller motionärernasärskilt ESPRIT. finner emellertid atl delta väsentligen harkaraktär av forsknings- och utvecklingsprojekt. Det skulle då närmastaktualiseras som projekt inom ramen för det forskningssamarbete som har berörtsi föregående avsnitt. Gränserna mellan industriinriktad forskningspolitik ochforskningsinrik-tad industripolitik är självfallet inte alltid klara. Huruvidaett utvecklingsprogram på ett visst område skall hänföras till det ena ellerdet andra av de NU1984/85:8 y 8 två politikområdena är emellertid i det sammanhang som härdiskuteras av mindre betydelse. Det väsentliga är syftet med projekten och meddet samarbete som byggs upp kring dessa. Ett av syftena från svensk sida med det nu planeraderamavtalet om FoU-samarbete är att ett utökat europeiskt industrisamarbete inomvikliga framtidssektorer skall komma till stånd. Sett mot denna bakgrund utgördet i motionen nämnda ESPRIT ett exempel på ett möjligt och enligtnäringsutskoltets mening viktigt samarbetsområde som skulle kunna rymmas inomramen för ett sådant avtal. Som har framgått av det föregående nämndes ocksådetta projekt särskilt i statsminister tal vid besöket hos EG ifebruari 1983. Med utgångspunkt i det som sagts och med hänsyn tillden breda täckning som del planerade avtalet om FoU-samarbete har. finnernäringsuiskottet atl något särskilt avtal om industripolitik mellan Sverigeoch EG inte behövs för atl etl samarbete mellan parterna i utvecklingsprojektav den typ som åsyftas i motionen skall kunna komma till stånd. Sådana projektbör naturligen kunna aktualiseras inom ramen för det planerade ramavtalet förforskningspolitiskt samarbete. Om det i förlängningen av samarbetsprojekt inomFoU-avtaleis ram skulle finnas utvecklingsfrågor av industripolitisk karaktärsom aktualiserar gemensamma eller samordnade insatser borde diskussioner ocksåhärom kunna tas upp inom ramen för FoU-samarbelel ulan stöd i elt särskiltavtal om industripolitik. Närvarande: (), (),()-*. i (s), (), (). (), Wivi-AnneRadesjö (s). (), (). ()**. () och (). * Avsnittet Ramavtal för industripolitiskt samarbete. ** Utomavsnittet Ramavtal för industripolitiskt samarbete. NU1984/85:8 y Ramavtal för forskningspolitiskt samarbete , ,och (alla m) anser att den del av yttrandet -under rubriken för forskningspolitiskt samarbete - som börjar med"delar" och slutar med "att träffas" bortha följande lydelse: För att en positiv ekonomisk utveckling skall bli möjlig iframtiden måste , som framhålls i motion 1984/85:2405 (m), förbli enexportintrik-tad, högteknologisk industrination. delarmotionärernas uppfattning all en viktig förutsättning härför är atl svenskindustri ges full möjlighet att tillvarata de fördelar som en västeuropeisk"hemmamarknad" utgör. Svensk industri måste också delta i olikaformer av transna-lionellt samarbete på forsknings-, utvecklings- ochtillverkningsområdena. Särskilt för företag inom högteknologiområden, såsom t.ex, informationsteknologi, bioteknologi och telekommunikationer, är behovet avsådant samarbete i omedelbar närhet till en gemensam västeuropeisk marknadangeläget. vill i delta sammanhang erinra om de positivaerfarenheterna av hittillsvarande forskningssamarbete med EG inom ramen förCOST och det gemensamma europeiska fusionsforskningsprogrammet. Några utmärkande drag för EG:s forskningspolitik under desenaste åren har varit följande. Satsningarna på gemensamma forskningsprojekthar ökat kraftigt. Etl ramprogram för forskning och utveckling under perioden1985-1988/89 har lagts fast. Det samarbete som EG har bedrivit medett antal utanförstående länder inom ramen för COST har tunnats ut genom EG:sbeslut att industriellt intressanta forskningsprojekt i ökad utsträckning skalldrivas som interna program. Villkoren för industrins medverkan i EG:sgemensamma forskningssatsningar har vidare i en del fall utformats så atlföretag i tredje land är uteslutna från deltagande. Etl av de för närvarandeviktigaste exemplen på strategiska forskningsprojekt inom EG som är förenademed villkor av detta slag är ESPRIT, vilket har beskrivits i det föregående.För att etl företag skall få vara med i detta projekt krävs att förelaget harproduktion inom EG, att det bedriver FoU-verksamhet inom EG och attforskningsresultaten kommer produktion inom EG till del. Med denna inriktningav EG:s forskningspolitik finns risk för att svenska företag flyttar sinverksamhet utomlands för att därigenom fä möjlighet att delta i detindustriellt viktiga utvecklingsarbetet inom EG. Mot den bakgrund som har angetts ansluter signäringsutskottet till uttalandet i motion 1984/85:2405 (m) att det är avutomordentligt stor betydelse att forskningssamarbete med EG utvidgasoch all därvid på ett så allsidigt och fullständigt sätt som möjligtdeltar i EG:s NU1984/85:8 y 10 gemensamma satsningar på industriell forskning ochutveckling inom viktiga framtidssektorer. Utskottet stöder också motionärernasförslag alt ett ramavtal om forskningspolitik i detta syfte skall ingås mellanSverige och EG. Ett ramavtal om forskningssamarbete mellan och EGär, som framgår av den inledande redovisningen, pä väg alt träffas. Med hänsyntill det som sagts finner näringsutskotlet detta värdefullt. Emellertidsynes de riktlinjer som har givits inför förhandlingar medSverige inte ge utrymme för den nära och självklara anknytning av tillEG:s gemensamma forskningssatsningar som förespråkas i motion 1984/85:2405 (m)och som även näringsutskottet finner önskvärd. Ett ramavtal av nu skisseratslag kan ha betydelse som pådrivande kraft för beslut om forskningssamarbete iolika konkreta frågor, men det har enligt utskottets mening inte den utformningsom behövs för att svensk medverkan i EG:s strategiska forskning skallgaranteras på det sätt som är önskvärt. Ett mera ambitiöst avtal än det som nudiskuteras bör därför eftersträvas. Au det avtal som kan komma att träffasredan i sommar inte kan anses vara till fyllest framgår av statsminister uttalande i samband med hans besök hos EG . Uttalandethar redovisats i det föregående. Han anförde bl. a. att svenska företag i sittsamarbete med EG önskar ""ge sitt fulla bidrag pä områden somtelekommunikationer, elektronik, informatik etc." ESPRIT omnämndes vidaresärskilt som exempel på speciellt lovande potentiella samarbetsområden. Det nuaktuella avtalet motsvarar inte dessa krav. Enligt näringsutskoltets mening bör förhandlingarna om ettforskningsavtal med EG inriktas pä att få till stånd elt avtal som, i enlighetmed vad som sägs i motion 1984/85:2405 (m), medger att verkligen beredsmöjlighet att komma med i de olika EG-samarbetsprojekt som initieras. Elt dellagande från svensk sida i EG:s forskningsprogramkommei" att ställa krav på finansiell medverkan från såväl statens somolika intressenters sida.