yttr · G805LU1 · 1984-12-31 00:00:00 — 1984/85:1 y om utformningen av det ökade stödet till barnfamiljerna(prop. 1984/85:39) har hemställt omlagutskottets yttrande beträffande i proposition 1984/85:39 framlagt förslagtill lag om förlängt bidragsförskott för studerande jämte motion 1984/85:103 avNils Carlshamre (m). Enligt lagen (1964:143) om bidragsförskott utgårbidragsförskott till barn i tre fall, nämligen då bara den ene föräldern ärvårdnadshavare, då föräldrarna har gemensam vårdnad men lever åtskilda ochbarnet stadigvarande bor hos endast den ene föräldern samt då ingen avföräldrarna har vårdnaden. Vidare förutsätts att den förälder som bor åtskildfrån barnet inte betalar något underhållsbidrag eller att det underhållsbidragsom betalas är lägre än bidragsförskottet. Bidragsförskott utgår längst tilldess barnet fyllt . Bidragsförskott kan vägras om vårdnadshavaren utangiltigt skäl underlåter att vidta eller medverka till åtgärder för att fåfaderskapet till barnet eller underhållsbidrag fastställt. Om det fastställdaunderhållsbidraget uppenbarligen understiger vad den bidragsskyldige börbetala lämnas inte bidragsförskott med högre belopp än underhållsbidraget. Närbidragsförskott utgår skall den underhållsskyldige till försäkringskassanbetala det fastställda underhållsbidraget, dock högst med det belopp sommotsvarar förskottet. Det i propositionen framlagda förslaget om förlängtbidragsförskott för studerande innebär att bidragsförskott i vissa fall skallkunna utgå även efter det barnet fyllt 18, år dock längst till halvårsskiftetdet år barnet fyller . För att förlängt bidragsförskott skall utgå krävsbl. a. att barnet bor ihop med endast den ene av föräldrarna eller med någonannan person som var vårdnadshavare när barnet fyllde . Vidare fordras attbarnet går i skolan när det fyller eller återupptar skolgången innan detfyller . Vissa krav ställs också upp när det gäller skolgången. I principskall det vara fråga om studier som ger rätt till förlängt barnbidrag ellerstudiehjälp. I övrigt ansluter reglerna nära till vad som gäller beträffandebidragsförskott. Sålunda kan förlängt bidragsförskott vägras om barnet intemedverkar till att få faderskapet eller underhållsbidrag fastställt eller tillatt utgående bidrag höjs. Förälder som är skyldig att betala underhållsbidragmen inte gör det fullt ut blir återbetalningsskyldig mot . Dennya lagen föreslås träda i kraft och blir tillämplig endastpå barn som fyller efter ikraftträdandet. I motion103 yrkas att den föreslagna begränsningen till barn som fyller 18 1 1984/85. LU1984/85: ly LU1984/85:1 y 2 eller senare slopas och att alltså alla barn somvid ikraftträdandet inte fyllt skall omfattas av lagen. Lagutskottetfår anföra följande. Nuvarande bestämmelser om bidragsförskott liksom förslagetom förlängt bidragsförskott bygger i huvudsak på reglerna i 7 kap.föräldrabalken (FB) om föräldrars underhållsskyldighet mot sina barn och ärnära anpassade till dessa. Enligt 7 kap. 1 § FB skall föräldrarna svara förunderhåll åt barnet efter vad som är skäligt med hänsyn till barnets behov ochföräldrarnas förmåga. Underhållsskyldigheten upphör när barnet fyller 18 år.Går barnet i skola eller återupptar barnet skolgången innandet fyllt är föräldrarna underhållsskyldiga så länge skolgången pågår,dock längst till dess barnet fyller . Till skolgång räknas studier igrundskolan eller gymnasieskolan och annan jämförlig utbildning. Underförarbetena till underhållsreglerna (se prop. 1978/79:12 s. 155) framhölls attdet med denna utformning bör vara möjligt för barnet att få underhåll försådana studier för vilka studiehjälp enligt 3 kap. studiestödslagen kan utgå. En förälder som inte har vårdnaden om sitt barn och inteheller varaktigt bor tillsammans med barnet skall enligt 7 kap. 2 § FB fullgörasin underhållsskyldighet genom att betala underhållsbidrag. Detsamma gällernär en förälder har gemensam vårdnad om barnet och barnet bor ihop med endastden andre förläldern. Underhållsbidrag fastställs genom avtal eller dom och kanavse både förfluten tid och framtiden. Vid rättegång om underhällsbidraggäller enligt 8§ att domstolen inte mot den underhållsskyldiges bestridande fårfastställa underhållsbidrag som avser tillbaka än . Inteheller får mot den underhållsskyldiges bestridande bidrag bestämmas för tidefter det barnet fyllt innan det kan tillförlitligt bedömas omunderhållsskyldighet föreligger därefter (14§ tredje stycket). Nuvarande regler om underhållsbidrag i föräldrabalkenträdde i kraft . gällde underhållsskyldigheten tillsbarnet fyllde men kunde under vissa förutsättningar utsträckas om barnetfortsatte sin utbildning . De nya reglerna gäller emellertid såvittnu är av intresse inte bara nya underhållsbidrag utan också då skyldigheten attbetala underhållsbidrag inträtt före . Somframgår av det anförda är en förälder underhållsskyldig då barnet fortsättersin skolgång efter fyllda , dock längst till dess barnet fyller 21 år.Skyldigheten att utge underhållsbidrag gäller alltså inte bara för den tid dåbidragsförskott kan utgå utan också de skolår som det förlängda bidragsförskottetföreslås avse. Enligt lagutskottets mening påverkar således införandet av ettförlängt bidragsförskott inte de underhållsskyldigas situation. Detta gälleroavsett om man, som föreslås i propositionen, begränsar reformen till att avsedem som fyller efter ikraftträdandet eller om man i enlighet med motionärensönskemål gör de nya reglerna tillämpliga också på dem som redan fyllt . Enannan sak är att i de fall ett underhållsbidrag från början bestämts att LU1984/85:1 y 3 utgå längst till dess barnet fyllt det krävs ettnytt avtal eller en ny dom för att underhållsbidraget skall fortsätta. Oftatorde parterna kunna komma överens om en förlängning av underhållsbidraget.Utskottet kan dock inte utesluta att både förslaget i propositionen och det imotionen kommer att föranleda en viss ökning av antalet underhållsmål vid deallmänna domstolarna. Hur stor denna ökning blir kan lagutskottet inte uttalasig om med någon bestämdhet. I sammanhanget vill utskottet erinra om attunderhållsreformen i vart fall till en början synes ha föranlett att antaletunderhållsmål ökade. Detta angavs bero bl. a. på att försäkringskassorna inteville lämna några förhandsbesked om vad som var skäligt underhållsbidrag. Medhänsyn till risken för att i efterhand inte skulle godkännadet underhållsbidrag parterna avtalat om och därför reducera bidragsförskottetansågs den underhållsberättigade tvungen att få bidraget fastställt genom endom. De administrativa problemen vid handläggningen av frågor om underhåll ochbidragsförskott behandlades av lagutskottet två gånger vid 1981/(se LU 1981/82:2 och 25) med anledning av motioner. Utskottet hänvisade därvidtill att det ingick i ensamförälderkommitténs uppdrag att se över dessa frågor.I betänkandet LU 1981/82:25 framhöll utskottet också att det pågick ett samrådmellan och som närmast syftadetill att försöka öka försäkringskassornas möjligheter att lämna besked ibidragsförskottsärenden för att undvika onödiga processer.Ensamförälderkommittén slutförde sitt uppdrag genom avlämnande avbetänkandet (SOU 1983:51) Ensamföräldrarna och deras barn, vari bl. a. föreslåsatt fastställande av underhållsbidrag skall överföras till försäkringskassorna.Syftet med förslaget är att man skall komma till rätta med de problem somnuvarande ordning innebär, bl. a. de onödiga underhållsprocesserna.Betänkandet har remissbehandlats men i denna del ännu inte lett tilllagstiftning. vill - utan att ta ställning till kommitténs förslag- understryka vikten av att frågan om förhandsbesked från försäkringskassornasnarast löses så att inte - när parterna är överens i underhållsfrågan - denunderhållsberättigade ändå måste väcka talan vid domstol för att undgå riskenför en reducering av bidragsförskottet. vill också något beröra frågan omrättegångskostnader i mål om underhållsbidrag till barn. När barnet är under 18år får barnet inte själv föra sin talan utan måste företrädas av en ställföreträdare,oftast vårdnadshavaren. Barnet betraktas ändock som part i målet och kan, ombarnet förlorar målet, enligt de allmänna bestämmelserna om rättegångskostnaderi 18 kap. bli förpliktat att ersätta motpartensrättegångskostnader eller återbetala statsverkets kostnader för dennesrättshjälp. har , (seLU 1982/83:24) framhållit att reglerna om barns ansvar för rättegångskostnaderinte är helt tillfredsställande och att det är angeläget att frågan får enacceptabel lösning. Utskottet utgick från att regeringen i samband medställningstagan- LU 1984/85:1 y 4 denatill rättegångsutrednrngens betänkande överväger frågan i hela dess vidd. nu aktuella propositionen föreslås att det förlängda bidragsförskottetskall utbetalas till den förälder eller tidigare vårdnadshavare som barnet bortillsammans med. Trots att barnet uppnått myndighetsåldern och själv alltså fåruppbära eventuellt underhållsbidrag skall det inte bli berättigat till detförlängda bidragsförskottet. Däremot ställs det i propositionen, som tidigareredovisats, krav på att barnet skall medverka till att få faderskap ellerunderhållsbidrag fastställt eller få utgående bidrag höjt. Den föreslagnaordningen gör det än angelägnare än tidigare att spörsmålet om rättegångskostnadernasnarast löses på ett för barnet tillfredsställande sätt. Utöverdet anförda föranleder propositionen i aktuell del och motionen inte någrauttalanden från lagutskottets sida. (), (), (). (), ()*, i (s)*, (), (), (), (), PerIsraelsson (vpk), (), (), BeritLöfstedt (s) och i (m). * Ej närvarande vid yttrandets justering. minab/gotab 1984 79442