yttr · G805KU1 · 1984-12-31 00:00:00 — yttrande 1984/85:1 y om ändring i aktiebolagslagen (prop. 1983/84:184) har beslutat inhämtakonstitutionsutskottets yttrande beträffande dels proposition 1983/84:184 omändring i aktiebolagslagen (1975:1385) m. m. i vad avser ny lydelse av 8 kap. 4§ nämnda lag, dels den med anledning av proposifionen väckta motionen1983/84:2898 av (). Enligt gällande ordning kanfunktioner bl. a. som styrelseledamot och verkställande direktör i svenskaaktiebolag innehas endast av den som är svensk medborgare och bosatt i från nationalitets- och bosättningskraven kan dock efter ansökanbeviljas av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer (f. n.kommerskollegium). En stor del av dagens dispensansökningar gäller nordiskamedborgare. Dessa beviljas också regelmässigt den begärda dispensen. Enligtpropositionen skulle avsevärda kostnader sparas in och byråkratisk omgångundvikas om aktiebolagslagen mjukades upp i fråga om nordiska medborgare. Ensådan lagändring kan enligt propositionen också ses som ett positivt bidragtill nordiskt samarbete i allmänhet och står dessutom väl i samklang medsträvanden att ytterligare harmonisera den nordiska aktiebolagslagstiftningen. I enlighet med dessa tankegångar föreslås i propositionenatt det krav på svenskt medborgarskap som gäller för styrelseledamöter,verkställande direktör, firmatecknare och likvidatorer i svenska aktiebolagslopas när det gäller medborgare i de övriga nordiska länderna. För nordiska medborgare föreslås vidare att bosättning iannat nordiskt land skall jämställas med bosättning i när det gällerstyrelseledamöter och likvidatorer, om minst hälften av styrelseledamöternaresp. likvidato-rerna är bosatta i . Till propositionen har fogats ett förslag med sådanaändringar i 8 kap. 4 § aktiebolagslagen som erfordras för ett genomförande avden nya ordningen. Enligt propositionen bör det vara möjligt för regeringenatt genom beslut i särskilda fall undanta vissa bolag från de nyabestämmelserna. En regel härom föreslås få ingå i den nämnda paragrafen iaktiebolagslagen som ett nytt andra stycke. Som exempel på företag som kankomma att undantas nämns i propositionen nyckelföretag inomkrigsmaterielindustrin. 1 1984/85. KU1984/85:1 y KU1984/85:1 y I motion 1983/84:2898 av AllanEkström (m) framförs invändningar mot den föreslagna undantagsbestämmelsen i 8kap. 4 § andra stycket aktiebolagslagen. Motionären framhåller att huvudregeln i paragrafensgällande lydelse innebär att initiativet fill alt göra en utlänning valbarskall utgå från bolaget. Efter framställning från bolaget kan regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer dispensera från uppställda medborgarskaps-och bosättningskrav. Den särskilda undantagsregel som föreslås beträffandemedborgare i de övriga nordiska länderna förutsätter däremot att initiativetatt särbehandla vissa bolag skall utgå från regeringen. Vilka händelser somskall utlösa ett sådant initiativ eller hur regeringen rent faktiskt skall gåtill väga när den använder undantagsmöjligheten framgår inte. Enligt motionen inger förslaget betänkligheter frånrättssäkerhetssynpunkt. Motionären anser att undantagsregeln hellre borde gesformen av generella föreskrifter. Härvid erinras i motionen att bestämmelsernai 8 kap. 2 § regeringsformen (RF) kan utgöra ett hinder mot delegering iförevarande fall. Lagrådets yttrande, m. m. Utformningen av den föreslagna nyaundantagsregeln har uppmärksammats av lagrådet i dess yttrande i ärendet.Lagrådet har därvid påpekat de svårigheter som kan uppstå för regeringen att påavsett sätt ingripa i varje särskilt fall, eftersom regeringen inte utan vidarekan väntas få kännedom om varje företag beträffande vilket det kan finnasanledning till ingripande. Lagrådet har förordat att undantagsregeln i ställetbör gå ut på att regeringen får meddela generella föreskrifter om undantag frånde föreslagna nya bestämmelserna. Sådant bemyndigande torde enligt lagrådetsbedömning kunna lämnas enligt 8 kap.7 § RF. Med anledning av vad lagrådet anfört har frågan omundantagsregelns utformning ånyo övervägts inom . Det hardärvid ansetts lämpligare med en undantagsregel i enlighet med det ursprungligaförslaget än med generella föreskrifter. Det torde enligt propositionen inteinnebära några svårigheter för regeringen att i särskilda fall fastställa vilkaföretag som bör undantas eftersom undantagen främst bör avse nyckelföretag inomkrigsmaterielindustrin och då tillverkningen av krigsmateriel är underkastadregeringens kontroll. Utskottet vill först framhålla attdet från konstitutionell synpunkt inte kan anses föreligga något hinder mot enundantagsregel med den utformning som KU1984/85:1 y 3 föreslagits i propositionen. Frågan om den i propositionen föreslagna undantagsregeln istället som förordas i motionen bör ges formen av generella föreskrifterutfärdade av regeringen måste bedömas mot bakgrund av vilken karaktär -civilrättsliga eller offentligrättsliga - som de tilltänkta föreskrifternaskulle få. När det gäller civilrättsliga regler följer av 8 kap. 2 §RF att föreskrifter om enskildas personliga ställning samt om deras personligaoch ekonomiska förhållanden inbördes skall meddelas genom lag. Som exempel påföreskrifter som omfattas av denna formulering nämns i stadgandet bl. a.föreskrifter om bolag. Följden av att en rättsregel måste anses varacivilrättslig i den mening som anges i 8 kap. 2 § RF blir att inte,utom i ett här icke aktuellt undantagsfall, kan avhända sig normgivningsmakten.Kravet på lagform är således i princip absolut. Beträffande offentligrättsliga regler framgår av 8 kap. 3§ RF att också föreskrifter om förhållandet mellan enskilda och det allmännaoch som gäller åligganden för enskilda eller i övrigt avser ingrepp i enskildaspersonliga eller ekonomiska förhållanden skal) meddelas genom lag. Delegeringav normgiv-ningsmakt på det offentligrättsliga området sker i vissutsträckning. Gränserna för det delegeringsbara området anges närmare i bl. a.8 kap. 7 § RF. Sistnämnda bestämmelse ger möjlighet att delegera vissnormgiv-ningsmakt bl. a. rörande näringsverksamhet. Den ifrågavarande undantagsregeln kan inte ansesfillgodose annat än ett rent allmänt intresse. Att märka är emellertid att dettill undantagsregeln inte knutits någon särskild sanktion för det fall att ettbolag inte efterkommer regeringens beslut. De allmänna bestämmelserna iaktiebolagslagen till skydd mot att vissa befattningar innehas av personer sominte uppfyller föreskrivna behörighetskrav blir således formellt sett de medelsom i första hand står till buds för att komma till rätta med underlåtenhet attfölja regeringens beslut. Detta skulle i vissa fall kunna leda till att bolagetmåste gå i likvidation, dvs. att bolaget upplöses (13 kap. 4 §aktiebolagslagen). Det kan enligt utskottets mening därför hävdas attundantagsregeln bör uppfattas som en civilrättslig reglering enligt 8 kap. 2 §RF och att därmed är förhindrad att överlåta på regeringen attutfärda föreskrifter i ämnet. Ett sätt att eliminera de påtalade nackdelarna medundantagsregeln skulle enligt utskottets mening vara att redan i den avriksdagen beslutade lagen närmare ange den kategori företag som skall undantasfrån de nya bestämmelserna i 8 kap. 4 § första stycket andra och tredjemeningarna aktiebolagslagen. Genom en sådan utformning av lagen skulle det intefinnas behov av regeringsbeslut om undantag från de nya bestämmelserna isärskilda fall. De bolag som redan i lagen skulle komma att undantas skulle istället få söka dispens från föreskrivna behörighetsvillkor i vanlig ordning.Med hänsyn till att endast en mindre grupp av företag torde komma att bli KU1984/85:1 y 4 berörd av en sådan regel bör en sådan ordning kunna gällautan att de administrativa fördelar som föislaget innebär går förlorade. Närvarande: (), (), YngveNyquist (s), (), (), Hans Nyhage (m),(), (), (), (), (), (), (vpk), OveEriksson (m) och (). in/iub0Otab 1984 79032