yttr · G805NU4 · 1984-12-31 00:00:00 — 1984/85:4 y om riktlinjer för det framtida arbetet mot ekonomiskbrottslighet m.m. (prop. 1984/85:32) har hemställt omyttrande av näringsutskotlet över proposition 1984/85:32 om riktlinjer för detframtida arbetet mot ekonomisk brottslighet m. m. jämte de med anledning avpropositionen väckta motionerna 1984/85:93 av m. ti. (fp),1984/85:94 av m. fl. (vpk), 1984/85:95 av m. fl. (c)och 1984/85:96 av m. fl. (m). Frågor med anknytning till dem som behandlas ipropositionen har tagits upp i två motioner under allmänna motionstiden år1984, vilka har hänvisats till näringsutskottel. 1983/84:908 av m. fl. (fp), vari, såvitthär är i fråga, hemställs (4) att uttalar att etableringskonirollicke bör användas som ett medel inom näringspolitiken, och 1983/84:2067 av m. fl. (vpk), vari hemställsalt som sin mening ger regeringen till känna vad i motion1983/84:2065 anförs beträffande åtgärdsinriktningen mot ekonomisk brottslighet. Under förutsättning av juslilieutskoitets medgivandeöverlämnar näringsutskottet dessa båda motioner, den förra i angiven del. tilljustitieutskottet med det yttrande som avges i det följande. Proposition 1984/85:32 är enprincipproposition, baserad framför allt på den s. k. eko-kommissionensomfattande serie av betänkanden m. m. Den är avsedd all följas avspecialpropositioner rörande olika slags konkreta åtgärder och av förslag i1985 års budgetproposition till förstärkta resurser för kampen mot ekonomiskbrottslighet. förslag har remissbehandlats. men utgången avremissbehandlingen redovisas inte annat än i form av summariskasammanfattningar på vissa punkter. bereds genom propositionentillfälle all ta del av vad statsrådet , justitieminister och finansminister har anfört i fråga om arbetet motekonomisk brottslighet och särskilda åtgärder inom ramen för delta. Vidare begär regeringen att skall godkänna deriktlinjer för det framtida arbetet mot ekonomisk brottslighet somjustitieministern har angett i propositionen. De fyra motioner som frånoppositionspartiernas håll har I 1984/85. NU1984/85:4 y NU 1984/85:4y 2 väckts med anledning av propositionen gårsammanfattningsvis ut på att i olika hänseenden skall modifierapropositionens riktlinjer. påyrkar dessutom vissa uttalanden ispeciella frågor. finner alt propositionen inte kan utgöraunderlag för några preciserade bedömningar från utskottets sida. Sådana fåranstå till dess regeringen framlägger sina nu aviserade förslag.Näringsutskottet inskränker sig därför till alt göra en del allmännakommentarer dels till riktlinjerna, dels till några särskilda punkter ifinansministerns anförande, allt såvitt gäller frågor som har anknytning tillnäringsutskottets beredningsområde. Av riktlinjerna finnernäringsutskottel skäl att beröra dem som avser den allmänna uppbyggnaden avrättsliga och administrativa system. De omfattar sex punkter, nämligen (1) stödför seriös näringsverksamhet, (2) kontroll-politisk medvetenhet, (3) enkelhet,(4) samordning, (5) självsanering och (6) andra styrmedel än straff. I motionernaägnas olika grad av uppmärksamhet åt dessa riktlinjer. Motion 1984/85:96 (m)innehåller en granskning punkt för punkt, varvid motionärerna - utifrån sintolkning av vad formuleringarna i propositionen kan innebära - i flertalet fallkommer fram till ett kritiskt omdöme. kommunisterna vill -enligt motion 1984/85:94 -inte granska riktlinjerna i detta sammanhang utan istället återkomma när förslag till lagstiftning etc. föreläggs förbeslut. I motion 1984/85:95 och motion 1984/85:93diskuteras endast några enstaka av de sex riktlinjer det nu är fråga om. I densistnämnda motionen sägs bl. a. atl man där med ""enkla regler"'menar något annat än vad regeringen enligt propositionen lägger in i dettauttryck. anser - i linje med vad sagts - attdet inte är möjligt att med utgångspunkt huvudsakligen i den allmänt hållnaframställningen i propositionen komina fram till ett välavväglställningstagande i de betydelsefulla principfrågor som del här gäller. Därföravstår utskottet i ston sett från atl ställa propositionens formuleringar ochdärtill anknytande kommentarer i motionerna mot varandra. Utskottet vill endastgöra ett par allmänna anmärkningar rörande detta avsnitt i propositionen. Lagstiftning och kontrollsystem skall enligt den första avriktlinjerna utformas med sikte på atl utgöra ett stöd för den seriösanäringsverksamheten. Invändningar mot denna princip torde knappast kunnaföranledas av de nu citerade orden ulan endast - såsom i motion 1984/85:96 (m)- av detaljer i föredragande statsrådets utläggning. Näringsutskotlet villemellertid betona att till seriös näringsverksamhet självfallet inte får räknasblott näringsverksamhet i redan etablerade former. Lagstiftningen ochkontrollsystemet måste utformas så atl de inte motverkar en sund förnyelse inomnäringslivet. De riktlinjer som innebär att kontrollpolitiska aspekterskall beaktas i samband med ändringar i lagstiftningen och att iagteknisktenkla regler och NU1984/85:4 y 3 samordning mellan olika regelsystem bör eftersträvas kanknappast i sig ge anledning till motsägelse. Annorlunda förhåller det sig medsådana riktlinjer som att självsanerande åtgärder är att föredra framföröverordnad samhällelig normbildning och kontroll och att i valet mellanstraffrättsliga och andra samhälleliga kontroll- och sanktionsmetoder de senarebör ha företräde. vill ifrågasätta att abstrakta uttalanden avdet slaget - även med den närmare bestämning av innebörden som ligger i vadföredragande statsrådet anför - är lämpliga som riktningsangivelser förstatsmakternas kommande beslut. Ett exempel kan belysa detta. Så sent som den 1juli 1984 har enligt beslut (prop. 1983/84:16, LU 1983/84:10) en nylag om fastighetsmäklare trätt i kraft, vilken bl. a. innebär att ett tidigarefrivilligt auktorisationssystem har avlösts av en offentlig registrering påbasis av viss lämplighetsprövning. Denna nya ordning - som de borgerligapartierna motsatte sig- åberopas i propositionen som ett exempel på vidtagnaåtgärder mot ekonomisk brottslighet. Den synes inte stå i självklaröverensstämmelse med principen att självsanerande åtgärder ar atl föredraframför samhällelig kontroll. En rimlig slutsats torde vara att intebör generellt uttala sig för sådana utpräglat normativa riktlinjer som de omsjälvsanerande åtgärder och om straffrättsliga kontra andra sanktionsmetoder. Istället borde dessa riktlinjer bytas ut mot anvisningar om att det i varjekonkret fall bör noga övervägas om ett alternativt handlingsmönster av angivetslag är lämpligt. I sin genomgång aveko-kommissionens förslag inom ansvarsområde behandlarfinansministern bl. a. kommissionens betänkande om näringstillstånd. Med dettabegrepp avses ett tillstånd att driva viss rörelse som lämnas efter enkvalitativ prövning av sökandens vandel, utbildning m.m. Någon kvantitativreglering av antalet företag i en viss bransch eller på en viss ort är sålundaicke avsedd. Etl stundom liktydigt begrepp har i den tidigare debatten varitetableringskoniroll, en term som emellertid också används om ett förfarande sominnefattar kvantitativ reglering. har under de senaste årenbehandlat motioner om etableringskontoll m.m. i sina betänkanden NU 1980/81:2,NU 1980/ 81:39 (rskr 1980/81:275) och NU 1981/82:30 (rskr 1981/82:258). Finansministern uttalar i propositionen att det föreliggerett nära samband mellan det föreslagna näringstillståndssystemet och det systemmed vidgad tillämpning av institutet näringsförbud som näringsförbudskommitténhar framlagt (SOU 1984:59). De båda förslagen måste, anför han, bedömas i ettsammanhang när hela beredningsunderlaget föreligger. Remissbehandlingen avnäringsförbudsbetänkandet var ännu inle avslutad när propositionen avlämnades.Finansministern anmäler sin avsikt alt senare under detta framläggaförslag i syfte att öka möjligheterna till ingripanden mot NU1984/85:4 y 4 Frågan om näringstillstånd berörs i alla de fyra motionersom har väckts med anledning av propositionen. betecknar i motion 1984/85:93 krav pånäringstillstånd som en allvarlig inskränkning i näringsfriheten. I motionenyrkas alt redan nu skall uttala att den tar avstånd från tankarna påatt det skulle införas regler om näringstillstånd. Samma innebörd har detinledningsvis nämnda yrkandet i motion 1983/84:908, som väckte ijanuari 1984. Enligt detta yrkande skall uttala attetableringskoniroll inte bör användas som ett medel inom näringspolitiken. Enkritisk inställning till införande av näringstillstånd kommer också till uttrycki motionerna 1984/85:96 (m) och 1984/85:95 (c). kommunisterna välkomnar i motion 1984/85:94en samlad bedömning av förslagen om näringstillstånd och näringsförbud. Bådadessa förslag visar emellertid, sägs det i motionen, alltför stor hänsyn tillnäringslivets ovilja mot den tilltänkta regleringen. Mot eko-kommissionensförslag invänds i motionen att det inte reser tillräckliga krav för tillståndsprövningenoch atl det utelämnar flera branscher där en omfattande ekonomisk brottslighetföreligger. Krav på näringstillstånd, särskilt i vissa uppräknade branscher,innefattas också i det uttalande om inriktningen av åtgärder mot ekonomiskbrottslighet som samma parti har påyrkat i motion 1983/84:2067. finner det angeläget att underinnevarande får tillfälle till lagstiftning som effektivt begränsaroseriösa näringsidkares möjligheter att bedriva verksamhet. En fullständigsådan lagstiftning måste avse ett system av åtgärder där näringsförbud, näringstillståndsamt en effektiv bulvanlag ingår som medel och som gör det möjligt att komma åtproblemen i de branscher där kriminalitet är särskilt framträdande. Detta ärviktigt inte minst med hänsyn till den snedvridning av konkurrensen som uppståri branscher där oseriös verksamhet förekommer. Näringsutskotlet ansluter sigtill regeringens bedömning alt frågorna om näringsförbud och niiringstillståndmåste behandlas i ett sammanhang. En verkningsfull lagstiftning om sådanabulvanförhällanden som kan föranledas av näringsförbud etc. erfordras också.Näringsutskottet noterar vad justitieministern har uttalat beträffande reglerom bulvanförhällanden (prop. s. 49) och det uppdrag som den tillkalladeutredningen om betalningsansvaret för juridiska personers skulder m. m. harfått atl överväga åtgärder mot de missförhållanden som bulvanskap kan ge upphovtill (dir. 1984:41). Av det sagda följer att utskottet avstyrker de båda nämndayrkandena i motionerna 1983/84:908 (fp) och 1984/85:93 (fp). Likaså avstyrkerutskottet motionerna 1983/84:2067 (vpk) och 1984/85:94 (vpk) såviU de avseruUalan-den rörande näringstillstånd. NU1984/85:4 y 5 Den i motion 1983/84:2067 (vpk)föreslagna inriktningen av åtgärder mot ekonomisk brottslighet innefattar,utöver vad sagts, krav på lämplighetsprövning av personer och företagsom vill köpa hyres- och kontorsfastigheter samt krav på förbättrad kontroll avdels företag som får statligt eller kommunalt stöd, dels bankernas och andrafinansieringsinstituts kreditgivning. En skärpt kontroll i sistnämnda hänseendepåyrkas också i motion 1984/85:94 (vpk). Den senast berörda frågan togs upp från samma partis sidai en motion är 1983. förelåg en motion (s) enligt vilkenbankinspektionen borde få i uppdrag att utreda i vad mån bankerna direkt ellerindirekt hade förmedlat krediter vid spekulativa överlåtelser av bostadshusm.m. samt lämna förslag till åtgärder som föranleddes av utredningsresultatet.Näringsutskottet (NU 1982/83:30 s. 24) erinrade om bankinspekfionensverksamhet och om att ytterligare åtgärder kunde övervägas av eko-kommissionen.Utskottet nämnde även möjligheter att inverka styrande påkreditströmmarna. Med dessa hänvisningar avstyrktes motionerna (reservationvpk), vilka också avslogs av . När det nu på nytt har väckts förslag på samma områdekonstaterar näringsutskottet att finansministern i propositionen (s. 83)anmäler sin avsikt att efter remissbehandling av eko-kommissionens rapport iämnet återkomma till frågan huruvida det bör genomföras en särskild utredningom åtgärder för att förhindra att yrkesmässig kreditgivning främjar ellerunderlättar ekonomisk brottslighet. I avvaktan på regeringens ställningstagandei denna fråga och i frågan om näringsförbud avstyrker näringsutskottetmotionerna /84:2067 (vpk) och 1984/85:94 (vpk) i nu aktuella delar. Yrkandet i motion 1983/84:2067 (vpk) innefattar ocksårekommendationen att man i varje sammanhang där statliga närings- ellerkreditpolitiska åtgärder föreslås skall beakta dessas effekter på denekonomiska brottsligheten. utgår från att så sker i önskvärdutsträckning och finner inte anledning att förorda något särskilt uttalande avriksdagen i denna fråga. Slutligen noterar näringsutskottet önskemålet i motion1984/85:95 (c) att det skall etableras en stat-företagsgrupp för samverkanmellan staten och näringslivels organisationer i fråga om utformning ochgenomförande av åtgärder mot ekonomisk brottslighet. finnerdet naturligt att detta uppslag övervägs och räknar med att regeringen intebehöver något särskilt påpekande från sida om den angivnamöjligheten. NU1984/85:4 y 6 Närvarande: (), i (s), (), (), (), Wivi-AnneRadesjö (s), (), Per (), ().Jörn (vpk), (), (), (), () och (). Avvikande meningar 1. (), (), Per (), (), () och Per-OlaEriksson (c) anser atl sist i avsnittet Riktlinjerna bort tillfogas ett styckeav följande lydelse: Med hänvisning till det anförda vill näringsutskottetuttala att enligt dess mening inte oreserverat kan godkänna de ipropositionen angivna riktlinjerna för den allmänna uppbyggnaden av rättsligaoch administrativa system. (), (), Per (), (), () och Per-OlaEriksson (c) anser att den del av yttrandet under rubriken ochnäringsförbud som börjar med "finner" och slutar med"rörande näringstillstånd" bort ha följande lydelse: delar den kritiska uppfattning ominstitutet näringstillstånd som uttrycks i motionerna från borgerligt håll.Utskottet vill betona den principiella skillnaden mellan näringsförbud, somåläggs en näringsidkare av domstol på grund av vissa förfaranden ellerförsummelser, och ett på förhandsprövning grundat beslut rörandenäringstillstånd. Även finansministern antyder en viss skepsis när det gällernäringstillstånd, något som utskottet hälsar med tillfredsställelse. Det finns,menar utskottet, anledning för att redan på nuvarande stadium taavstånd från ekokommissionens propåer om införande av krav på näringstillståndinom en rad branscher. förordar alltså ett sådant uttalande ifrågan som påyrkas i motion 1984/85:93 (fp), i sak liktydigt med det somtidigare begärts i motion 1983/84:908 (fp). Motionerna 1984/85:96 (m) och1984/85:95 (c) innehåller resonemang av samma innebörd. Av det sagda följer attnäringsutskottet bestämt avstyrker motionerna 1983/84:2067 (vpk) och1984/85:94 (vpk) såvitt de avser uttalanden om näringstillstånd. (vpk) anser att dendel av yttrandet under rubriken och näringsförbud som börjarmed "finner" och slutar med "rörandenäringsfillstånd" bort ha följande lydelse: NU1984/85:4 y 7 ser medtillfredsställelse på att kommer att fåtillfälle att fatta beslut beträffande näringstillstånd och näringsförbud. Detär emellertid angelägel att redan nu gör klart att den reform somförestår mäste bli så vittgående att oseriös näringsverksamhet effektivtförhindras. Detta innebär, som kommunisterna framhåller imotionerna 1983/84:2065 och 1984/85:94 (i förra fallet med yrkande i motion1983/84:2067), att villkoren för näringstillstånd måste skärpas i förhållandetill vad eko-kommissionen har föreslagit och att fler branscher än kommissionenhar angivit måste omfattas av krav på sådant tillstånd. Näringsutskottetförordar alltså att riktar ett uttalande av denna innebörd tillregeringen. (vpk) anser att dendel av yttrandet under rubriken börjar med "När det" ochslutar med "aktuella delar" bort ha följande lydelse: Finansministern lämnar i propositionen en kortfattadredovisning för eko-kommissionens . Han underlåter emellertid att dra några omedelbara konsekvenserav vad kommissionen har kommit fram till. I avvaktan på vad remissbehandlingenav rapporten kan leda till går han inte längre än till att utlova ett senareställningstagande till om det behövs en utredning rörande åtgärder för altförhindra att yrkesmässig kreditgivning främjar eller underlättar ekonomiskbrottslighet. finner denna förhalningspolitik oacceptabel.Riksdagen bör enligt näringsutskottets mening ansluta sig till de berördasynpunkterna i motionerna 1983/84:2067 (vpk) och 1984/85:94 (vpk) och sålundakräva effektiva åtgärder mot sådana missförhållanden i kreditgiv-ningen och påfastighetsmarknaden som motionärerna syftar på. minab/gotab 1985 79646