yttr · G805KU7 · 1984-12-31 00:00:00 — omutredning av maktförhållandena i Till harhänvisats två motioner från allmänna motionstiden om kartläggning avmaktförhållandena i det svenska samhället. Motionerna är följande: 1984/85:290 av Carl-HenrikHermansson rn.fl. (vpk) vari hemställs att hos regeringen hemställerom initiativ för att genom en offentlig utredning kartlägga och analysera defakfiska, reella maktförhållandena i det svenska samhället och deras följderför olika grupper och individer. 1984/85:473 av () och () vari hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om behovet av en utredning avmaktförhållandena i . Till utbildningsutskottet harhänvisats motion 1984/85:1508 av m.fl. (fp) med förslag att 2milj. skall anvisas till forskningsrådsnämnden för /86 föratt nämnden härigenom skall initiera ett forskningsarbete med samma inriktningsom den norska maktutredningen. För att möjliggöra en mera samlad behandling av ärendetöverlämnar till utbildningsutskottet mofionerna1984/85:290 och 1984/85:473. Därvid avger konsfitufionsutskottet följandeyttrande. I motionerna åberopas den norskamaktutredningen, och motionärerna förordar att motsvarande undersökning skallkomma till stånd i . Bland de olika frågeställningar som enligtmotionärerna närmare bör belysas märks maktförhållandena inom näringslivet ochinom de privata och statliga företagen, och regeringens roll iförhållande till den statliga administrationen samt till intresseorganisationeroch näringsliv, kommunernas ställning, massmediernas roll. Andra angelägnaforskningsområden är enligt motion 1984/85:290 (vpk) kvinnornas ställning ochroll i samhället. Motionärerna anför vidare att makten bör beskrivas nedifrånur de styrdas, ur de maktlösas perspektiv. I motion 1984/85:473 (s) hävdas att frågan om vem ochvilka som bestämmer i och hur beslutsfattandet går till inte hartillräckligt belysts. Motionärerna anser att det är påkallat med en utredningsom sammanfattar och vidareutvecklar tankegångar, utredningar och forskning sombedrivits . 1 1984/85. KU1984/85:7 y Ku1984/85:7 y 2 Den norska regeringen tillsai:te år1972 en maktutredning som avslutade sitt arbete . Den hade till uppgiftatt undersöka och klarlägga de faktiska maktförhållandena i det norskasamhället för att därigenom möjliggöra en offentlig debatt och kritisk analys.En utgångspunkt för arbetet var enligt direktiven aitt söka kartlägga självamaktbegreppet. I direktiven angavs vissa områden som borde bli föremål förspecialundersökningar, nämligen de ekonomiska maktgrupperingarna, organisafionerinom arbets- och näringsliv, den administrativa apparatens, massmediernas ochde internafionella företagens maktposition. Utredningsarbetet leddes av en forskningsgrupp beståendeav tre professorer som vid sin sida hade en rådgivande kommitté om 24 personerutsedda av regeringen. Kommitténs ordförande var stortingspresidenten . arbete som bedrevs i en rad forskargrupper harresulterat i ett stort antal utredningsrapporter och böcker. Vid sin behandling av motionsförslag om enutredning av maktförhållandena i det svenska samhället avstyrkte utskottet (KU1984/ 85:5) förslaget med hänvisning till att flera offentliga utredningar hartagit upp olika aspekter av denna fråga. Utskottet redovisade det arbete som utförtsinom koncentrafionsutredningen, låginkomstutredningen, kooperationsutredningen, verksledningskommittén, massmediekoncentrafionsut-redningen ochfolkstyrelsekommittén. Av intresse i detta sammanhang är också det arbete somsker inom stat-kommunberedningen och demokratiberedning. Flera av de frågor som mofionärerna önskar få belystabehandlas i olika större forskningsprojekt. Dessa bedrivs med stöd frånhumanistisk-samhälls-vetenskapliga forskningsrådet, forskningsrådsnämnden ochriksbankens jubileumsfond. Bland de områden som undersöks kan här nämnasriksdagsforskning med projekten sektorisering och samordning i samtriksdagen och de organiserade intressena, välfärdsstaten och de centralastatsorganens styrelsekapacitet, kommunernas roll , folkrörelsernai välfärdssamhället, kooperation och ekonomisk demokrati, facklig politik ochfacklig makt , det svenska skattesystemet samtsamhällets organisafion och företagens förnyelse. Andra undersökningar rörsamhällsförändring i , poUtik sorn rationellt handlande,decentralisering av politisk makt, värderingar och värderingsförskjutningar idet svenska samhället, upplevd rättvis och orättvis fördelning av resurser,jordbrukspolitiken som ett spel mellan olika intressegrupper. Ävenmassmediernas roll i samhället är föremål för undersökningar. Ett omfattande forskningsprogram som syftar till att ettsvenskt forskningskollegium för avancerad samhällsvetenskap skall inrättas harnyligen utarbetats på uppdrag av forskningsrådsnämnden,humanistisk-samhällsve-tenskapliga forskningsrådet och riksbankensjubileumsfond. I detta forskningsprogram ingår som teman för löpandeseminarieverksamhet flera frågor KU1984/85:7 y 3 som anknyter till maktförhållanden i samhället. Viss forskning som berör frågor om maktstrukturen isamhället bedrivs vid som är knutet tilluniversitetet i . I enlighet med beslut om forskning (prop.1983/84:107, UbU 1983/84:28, rskr. 401) har en delegation inrättatsför forskning om den offentliga sektorn. Verksamheten, som skall pågå under enförsöksperiod , koncentreras till frågor rörande folkstyrelsen samtstatens, kommunernas och landstingskommunernas roll i samhällsutvecklingen.Ordförande i delegationen är civilminister . Delegationen för jämställdhetsforskning som inrättades år1982 har i uppgift att fastställa forskningsbehov i frågor som rör jämställdhetmellan kvinnor och män samt kvinnans roll i samhällsutvecklingen. Vidare skalldelegationen inifiera, samordna och följa forskning i sådana frågor samtstimulera kontakter mellan forskare, planerare, beslutsfattare och finansieringsorgan. Av redovisningen i det föregående framgår att det på enrad områden pågår undersökningar som syftar till att kartlägga och analyseramaktförhållanden i det svenska samhället. Dessa undersökningar bedrivs i olikaformer - statliga utredningar, forskningsinsatser vid universitet ochhögskolor, vid fristående institutioner och med stöd från främstforskningsråden och riksbanksfonden. Verksamheten är mångfacetterad beträffandesåväl ämnen som vetenskaplig metodik. Som framgår av det föregående har mångafrågor varit föremål för uppmärksamhet, men det finns fortfarande förhållandeninom samhället som bör bli föremål för forskning och analys. Utskottet vill med anledning av motionerna framhålla attdet är angeläget att resurser ställs till förfogande för ytterligare forskninginom relevanta ämnesområden. Utskottet noterar att regeringen nyligentillkännagivit att den avser att filisätta en utredning med uppgift attkartlägga och analysera såväl den makt som utövas av näringslivet som den somutövas av myndigheter, organisationer och massmedier samt hur olika offentligaoch privata intressen sammanvävs. Utredningen skall ske genom en forskargruppsom självständigt skall genomföra projektet. Med hänvisning fill vad som anförts konstaterar utskottetatt syftet med motionerna i allt väsentligt är tillgodosett. KU 1984/85:7 y 4 Närvarande:Olle (), (), (), (),Hans Nyhage (m), (), (), (), (), (), (vpk), (), (), () och Axel (). NilsBerndtson (vpk) anför; Detär mycket fillfredsställande att utskottet nu - i motsats till vad förhållandetvar - anser att det behövs ytterligare kartläggning och analysav maktförhållandena i vårt samhälle. Det är dock viktigt att den maktutredningsom nu kommer fill stånd inte endast bedrivs genom en grupp forskare utan attäven företrädare för de polifiska partierna och för organisationer i någon formengageras i utredningsarbetet. minab/gotab 1985 82518